БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
07541, вул. Шевченків шлях, 30-А, м. Березань, Київська обл.

№ провадження 3/356/99/26 
Справа № 356/208/26 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23.03.2026 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Головного управління Державної податкової служби у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, проживаючої за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , паспорт № НОМЕР_1 , виданий 28.08.2017, орган, що видав, - 3219, РНОКПП НОМЕР_2 , фізичної особи-підприємця,
за ч. 1 ст. 155-1 КУпАП
ВСТАНОВИВ:
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 326/10-36-07-08 від 13.02.2026 фізична особа-підприємець ОСОБА_1 вчинила порушення порядку проведення розрахунків, а саме не забезпечила застосування реєстратора розрахункових операцій при наданні послуги з виготовлення ролетів на суму 10 200,00 грн., а саме розрахункова операція проведена в готівковій формі на суму 10 200,00 грн. без застосування реєстратора розрахункових операцій та без надання розрахункового документа, чим порушено п. 1, п. 2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» від 06.07.1995 № 265/95-ВР (зі змінами).
Вказаними діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
ОСОБА_1 як особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судове засідання не з`явилась, про час та місце судового розгляду повідомлена належним чином у відповідності з вимогами ст. 277-2 КУпАП, а саме поштою рекомендованим листом з повідомленням за адресами, вказаними в протоколі про адміністративне правопорушення (а.с.9-10). Причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило. 
Окрім того, протокол про адміністративне правопорушення складено в присутності ОСОБА_1 , в порядку ст. 256 КУпАП їй роз`яснено її права та обов`язки, передбачені ст.ст. 55, 56, 59, 63 Конституції України та ст. 268 КУпАП, та повідомлено, що розгляд справи відбудеться в Березанському міському суду Київської області; зі змістом протоколу ОСОБА_1 ознайомлена під підпис, копію протоколу отримала чим засвідчила правильність внесених про неї даних (а.с.1). 
Таким чином, ОСОБА_1 , як особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, було достеменно відомо про наявність судового провадження відносно неї, про час та місце розгляду справи остання повідомлялась судом належним чином за всіма наявними в матеріалах справи засобами зв`язку, а також мала змогу ознайомитись з інформацією про справу на офіційній сторінці вебсайту судової влади України за посиланням: https://be.ko.court.gov.ua/sud1002/, що знаходиться у вільному доступі, разом з тим, в судове засідання не розгляд справи не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, будь-яких заяв чи клопотань суду не надала.
Так, в рішенні Європейського суду з прав людини по справі "Пономарьов проти України" (Заява № 3236/03) вказано: ... сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява N 50966/99, від 14 жовтня 2003 року).
Передбачене ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (пункт 35 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07.07.1989).
Відповідно до § 23 рішення ЄСПЛ від 06.09.2007 у справі «Цихановський проти України» (заява №3572/03) національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати, чи відкласти судове засідання, а також, чи вжити якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні.
У справі «Антоненков проти України» Суд наголосив, що розумність тривалості провадження має бути оцінена в світлі конкретних обставин справи з врахуванням критеріїв, зокрема складності справи та поведінки заявника і відповідних державних органів. Крім того, також має прийматись до уваги характер процесу та значення, яке він мав для заявника («Антоненков та інші проти України», заява № 14183/02, § 41, «N.B. проти України», 3 квітня 2008 року, §40).
Розумним вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту
З урахуванням положень ч. 1 ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
Враховуючи вказане, те, що приписи ч. 2 ст. 268 КУпАП не містять імперативної заборони проводити розгляд справи про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, без участі особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1 .
Дослідивши матеріали справи та наявні в них докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного висновку.
Так, частиною 1 статті 155-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг.
Відповідно до положень п.п. 1-2 ст. 3 Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» суб`єкти господарювання, які здійснюють розрахункові операції в готівковій та/або в безготівковій формі (із застосуванням електронних платіжних засобів, платіжних чеків, жетонів тощо) при продажу товарів (наданні послуг) у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг, а також операції з приймання готівки для виконання платіжної операції зобов`язані: 
-проводити розрахункові операції на повну суму покупки (надання послуги) через зареєстровані, опломбовані у встановленому порядку та переведені у фіскальний режим роботи реєстратори розрахункових операцій або через зареєстровані фіскальним сервером контролюючого органу програмні реєстратори розрахункових операцій зі створенням у паперовій та/або електронній формі відповідних розрахункових документів, що підтверджують виконання розрахункових операцій, або у випадках, передбачених цим Законом, із застосуванням зареєстрованих у встановленому порядку розрахункових книжок;
-надавати особі, яка отримує або повертає товар, отримує послугу або відмовляється від неї, включаючи ті, замовлення або оплата яких здійснюється з використанням мережі Інтернет, при отриманні товарів (послуг) в обов`язковому порядку розрахунковий документ встановленої форми та змісту на повну суму проведеної операції, створений в паперовій та/або електронній формі (у тому числі, але не виключно, з відтворюванням на дисплеї реєстратора розрахункових операцій чи дисплеї пристрою, на якому встановлений програмний реєстратор розрахункових операцій QR-коду, який дозволяє особі здійснювати його зчитування та ідентифікацію із розрахунковим документом за структурою даних, що в ньому міститься, та/або надсиланням електронного розрахункового документа на наданий такою особою абонентський номер або адресу електронної пошти);
Згідно з ч. 1 ст. 251 КУпАП доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
За змістом ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. 
Враховуючи вказане, вина ОСОБА_1 у вчиненому за наведених вище обставин підтверджується сукупністю наданих суду доказів, що повністю узгоджуються з фактичними обставинами події правопорушення, зазначеними в протоколі про адміністративне правопорушення та встановленими в судовому засіданні, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення № 326/10-36-07-08 від 13.02.2026 (а.с.1), актом фактичної перевірки від 12.02.2026, згідно з яким 12.02.2026 проведено перевірку господарської одиниці магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » за адресою: АДРЕСА_3 , фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , що надає послуги по виготовленню та встановленню ролетів за готівковий та безготівковий розрахунок, та встановлено, що при попередньому замовленні ролетів на суму 10 200,00 грн. розрахункову операцію проведена без застосування реєстратора розрахункових операцій та без надання розрахункового документа встановленої форми на повну суму проведених розрахунків; зауважень до акта перевірки не поступило, з актом перевірки ОСОБА_1 ознайомлена, примірник акта отримала, про що в акті міститься відповідна відмітка (а.с.2-5).
Згідно пояснень ОСОБА_1 у протоколі про адміністративне правопорушення, зауваження враховані та порушення будуть усунуті (а.с.1).
Таким чином, вивчивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення доведена, в її діях суд вбачає склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП.
Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на особу, яка вчинила адміністративне правопорушення, суд враховує положення ст.ст. 33-35 КУпАП, характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, її майновий стан, і вважає за необхідне застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, яке за своїм видом і розміром буде справедливим, відповідатиме характеру вчиненого правопорушення, особі правопорушника та ступеню її вини, а також необхідним і достатнім для її виховання та запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так й іншими особами.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Згідно з п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення розмір судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день розгляду справи складає 665,60 коп. 
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 40-1, ч. 1 ст. 155-1, 251-252, 268, 283-284, 294 КУпАП України, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд, -
ПОСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155-1 КУпАП, і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 5 (п`яти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п`ять) гривень 00 копійок. 
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючої за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , судовий збір на користь держави у розмірі 665 (шістсот шістдесят п`ять) гривень 60 копійок. 
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, зазначений у постанові суду, а саме 170 (сто сімдесят) гривень 00 копійок. 
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. 
Апеляційна скарга на постанову судді може бути подана протягом 10 (десяти) днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду через Березанський міський суд Київської області.
Строк пред`явлення постанови для виконання – 3 (три) місяці з дня набрання нею законної сили згідно вимог Закону України «Про виконавче провадження».

Суддя:       І. О. Капшученко