Справа № 466/10073/22 Головуючий у 1 інстанції: Едер П. Т. 
Провадження № 22-ц/811/2422/25 Доповідач в 2-й інстанції: Шандра М. М. 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

13 лютого 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Львівського апеляційного суду в складі: 
головуючого судді: Шандри М.М.
суддів: Крайник Н.П., Левика Я.А.
секретаря: Чижа Л.М. 
за участю: представника ОСББ - адвоката Вовк У.Я. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Львові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 11 березня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 , як правонаступника ОСОБА_2 , до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишок 50/1» про визнання трудових відносин припиненими, зобов`язання вчинити дії, стягнення належних до виплати сум, середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки, відшкодування моральної шкоди,
ВСТАНОВИЛА:
ОСОБА_2 , правонаступником якої є ОСОБА_1 , звернулась до суду з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Затишок 50/1» про визнання трудових відносин припиненими, зобов`язання вчинити дії, стягнення належних до виплати сум, середнього заробітку за час затримки у видачі трудової книжки, відшкодування моральної шкоди.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 11.03.2025 позов ОСОБА_1 залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.
Ухвалу суду оскаржив ОСОБА_1 .
Вважає ухвалу суду незаконною, необґрунтованою та такою, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а висновки суду такими, що не відповідають дійсним обставинам справи. 
Зазначає, що ухвалою Верхового Суду від 13.11.2024 його залучено правонаступником позивачки ОСОБА_3 , дружини, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . При розгляді справи Шевченківським районним судом м.Львова було призначено чотири судових засідання, а саме: 18.12.2024, 15.01.2025, 18.02.2025, 11.03.2025, про які позивач, начебто, був повідомлений належним чином. Однак, як стверджує позивач, ніяких судових повісток про виклик у жодне з цих засідань він не отримував через засоби електронного, телефонного зв`язку, пошту чи іншими способами, передбаченими процесуальним законом. Ураховуючи відсутність у справі копій судових повісток та повідомлень про їх вручення адресату або повернення без вручення позивач вважає, що викладена в ухвалі інформація не відповідає дійсності. Висновок суду першої інстанції про належним виклик позивача в судове засідання, а також про неявку без поважних причин є необґрунтованим і таким, що суперечить фактичним обставинам справи та вимогам процесуального закону.
Просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Відзив на апеляційну скаргу до суду не подано.
У судовому засіданні апеляційної інстанції представник ОСББ Вовк У.Я. просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, ухвалу суду без змін.
Позивач ОСОБА_1 та його представник-адвокат Радченко Е.А. до суду не з`явилися, від представника надійшло клопотання про розгляд справи у їх відсутність. Оскільки сторони були належним чином повідомлені про час та місце слухання справи, колегія суддів вважає за можливе здійснювати розгляд справи відповідно до ч.2 ст. 372 ЦПК України у відсутність сторін які не з`явились.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід задовольнити з таких підстав.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що в судові засідання, які були призначені на 18.02.2025, 11.03.2025 позивач ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, повторно не з`явився та не подав клопотання про розгляд справи у його відсутність. 11.03.2025 на адресу Шевченківського районного суду від представника відповідача адвоката Вовк У.Я. надійшло клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з черговою повторною неявкою позивача. 
Проте погодитися з цим висновком районного суду колегія суддів не може, виходячи з такого. 
Учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб. При цьому учасники справи зобов`язані, зокрема, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; та виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 3 частини першої статті 43 ЦПК України).
Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (пункт 3 частини першої статті 257 ЦПК України).
Розгляд справи відбувається в судовому засіданні. Про місце, дату і час судового засідання суд повідомляє учасників справи (стаття 211 ЦПК України).
Частиною тринадцятою статті 128 ЦПК України передбачено, що за наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має офіційної електронної адреси, та технічної можливості, повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 28.07.2021 в справі № 756/6049/19 (провадження № 61-4177св21) зазначено, що:
«залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому. Однією з підстав для залишення позову без розгляду є повторна, тобто двічі поспіль, неявка в судове засідання позивача, якщо від нього не надходило заяви про розгляд справи без його участі та існують перешкоди для такого розгляду. При цьому позивач має бути належним чином і в установленому порядку повідомлений про дату, час і місце як першого, так і другого судового засідання, в яке він не з`явився. Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані із принципом диспозитивності цивільного судочинства, у відповідності до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Зазначені наслідки настають незалежно від причин повторної неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо нез`явлення позивача є перешкодою для розгляду справи. Зазначена норма дисциплінує позивача, як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи. З матеріалів справи вбачається, що заява про розгляд справи за відсутності позивача ані позивачем, ані його представником подана не була. Правове значення в даному випадку має лише належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача».
Умовою для залишення позовної заяви без розгляду з підстав, передбачених пунктом 3 частини першої статті 257 ЦПК України, є саме повторна неявка належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи позивача. При цьому повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи та від нього не надходило заяви про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (див., зокрема, постанови Верховного Суду від 30.09.2020 у справі № 759/6512/17 (провадження № 61-4437св20), від 20.05.2021 у справі № 522/13928/15 (провадження № 61-2134св21), від 18.08.2021 у справі № 495/9414/15-ц (провадження № 61-5230св21), від 10.02.2022 в справі № 756/16448/18 (провадження № 61-16720св20), від 30.06.2022 у справі № 461/1190/21 (провадження № 61-2956св22).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 01.11.2023 у справі № 761/20381/21 (провадження № 61-4215св23) зазначено, що:
«відповідно до пункту 2 Порядку надсилання учасникам судового процесу (кримінального провадження) текстів судових повісток у вигляді SMS-повідомлень, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 01.06.2013 № 73, текст судової повістки може бути надісланий судом учаснику судового процесу SMS-повідомленням лише після подання ним до суду відповідної заявки. Така заявка оформляється безпосередньо в суді або шляхом заповнення учасником форми, яка розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України.
Отже, суд може повідомляти учасника справи про розгляд справи з використанням засобів мобільного зв`язку шляхом надіслання текстових (SMS) повідомлень, однак виключно за наявності відповідної письмової заяви такого учасника».
Аналіз матеріалів справи свідчить, що:
ухвалою Шевченківського районного суду м. Львова від 26.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито спрощене позовне провадження у цивільній справі;
03.04.2023 представником відповідача разом з відзивом було подане клопотання про закриття провадження і 02.06.2023 судом винесена ухвала про закриття провадження;
23.06.2023 позивачем ОСОБА_2 була подана апеляційна скарга на ухвалу Шевченківського районного суду від 02.06.2023; 16.10.2023 апеляційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення;
13.11.2023 позивачем ОСОБА_2 була подана касаційна скарга на постанову Львівського апеляційного суду від 16.10.2023 та 13.11.2024 Верховний Судом була винесена постанова про задоволення касаційної скарги ОСОБА_2 .
При продовженні розгляду даної справи Шевченківським районним судом м.Львова останні чотири судові засідання були призначені на 18.12.2024, 15.01.2025, 18.02.2025, 11.03.2025;
у матеріалах справи наявні довідки про недоставлення SMS-повідомлень від 15.01.2025, 19.02.2025, а саме судові повістки про виклики до суду на 18.02.2025, 11.03.2025, одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону НОМЕР_1 (а.с. 88а, 89 а т.1); 
відповідна письмова заява ОСОБА_1 про надіслання текстових (SMS) повідомлень в матеріалах справи відсутня;
в матеріалах справи відсутні докази надсилання ОСОБА_1 судових повісток про виклик до суду на  18.02.2025, 11.03.2025 рекомендованими листами з повідомленням про вручення.
З огляду на вказане, встановивши, що позивач не був належним чином повідомлений про розгляд справи 18.02.2025, 11.03.2025, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для залишення позову без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 257 ЦПК України.
Відповідно до п.6 ч.1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно зі ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.
Оскільки допущене судом першої інстанції порушення норм процесуального права призвело до постановлення ухвали, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, така підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Керуючись ст.ст. 367, 368, п.6 ч.1 ст. 374, 381, 382, 383, 384 ЦПК України, колегія суддів, 
УХВАЛИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
Ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 11 березня 2025 року скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дня її ухвалення, але може бути оскарженою у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня її ухвалення.
Повний текст постанови складено: 13.02.2026.

Головуючий 

Судді