Справа № 405/4566/25
2/405/1434/25

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.02.2026 Подільський районний суд міста Кропивницького в складі: 
головуючого судді - Волоткевич А.В., 
секретар судового засідання - Бобко В.В., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницький в порядку загального позовного провадження справу за позовом ОСОБА_1 до Кропивницької міської ради, Управління Комунальної власності Кропивницької міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідачів, в якому просить визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , додатковий строк в два місяці, після набрання законної сили рішенням суду, для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
В обґрунтування заяви зазначив, що не звернувся вчасно із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 оскільки не знав про факт не прийняття спадщини за заповітом рідним братом заявника – ОСОБА_3 .
Ухвалою суду від 30.07.2025 прийнято до розгляду вказану справу, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
17.11.2025 до суду від відповідача 1 надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача 1.
18.11.2025 до суду від відповідача 2 надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача 2.
20.11.2025 до суду від представника позивача надійшла заява про проведення підготовчого засідання без її участі.
Ухвалою суду від 20.11.2025 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті. 
26.11.2025 до суду від відповідача 2 надійшла заява про розгляд справи без участі представника відповідача 2.
04.02.2026 до суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без її участі.
Представник сторін участі в судовому засіданні не брали, про дату, час та місце проведення судового засідання сторони повідомлені належним чином. 
Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази по справі в їх сукупності, суд встановив таке.
Заявник зазначає, що у лютому 2025 року йому надійшло сповіщення про те, що ОСОБА_3 , його рідний брат по матері, вважається зниклим безвісти на полі бою з 06 лютого 2025 року, виконуючи військовий обов`язок в бою за Україну (а.с. 22).
28 лютого 2025 року сформовано витяг з Єдиного реєстру осіб, зниклих безвісти за особливих обставин щодо ОСОБА_3 (а.с. 23)
У липні 2025 року, впродовж 6-ти місяців з моменти отримання сповіщення про зниклого безвісти, ОСОБА_1 звернувся до нотаріуса щодо майна ОСОБА_3 та реалізації спадкових прав. При зверненні встановлено, що ОСОБА_3 не прийняв спадщину по заповіту, який на його ім`я залишила - ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Відповідно до змісту заповіту ОСОБА_2 заповіла ОСОБА_3 , який є її внуком, 3/10 частки будинку, розташованого за адресою; АДРЕСА_1 , які належали їй на праві особистої приватної власності (а.с. 19).
ОСОБА_2 є матір`ю ОСОБА_4 , яка після шлюбу з ОСОБА_5 (батьком позивача) змінила прізвище на ОСОБА_6 , в подальшому шлюб був розірваний, після чого вона вийшла заміж за ОСОБА_7 , у шлюбі з яким народився ОСОБА_3 , що підтверджується відповідними свідоцтвами (а.с. 14-18). Таким чином, ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_3 і внуком ОСОБА_2 .
Встановивши, що ОСОБА_3 не прийняв спадщину за заповітом по смерті ОСОБА_2 , ОСОБА_1 подав заяву про прийняття спадщини по смерті ОСОБА_2 по закону.
Постановою №70/02-31 від 11 липня 2025 року приватним нотаріусом Вишнею І.В. було відмовлено у вчинення нотаріальної дії зважаючи на пропущення строку для прийняття спадщини. Також, в постанові нотаріус зазначила, що інформація щодо заведеної спадкової справи по смерті ОСОБА_2 в Спадковому реєстрі відсутня. Отже, інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 немає.
Зважаючи на наявність об`єктивних причин пропуску строку на прийняття спадщини та відносно незначний часовий проміжок, ОСОБА_1 до суду подана дана позовна заява про визначання додаткового строку на прийняття спадщини.
Розглядаючи спір по суті, суд враховує таке.
Відповідно до статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Подання заяви про прийняття спадщини є дією, яку повинен вчинити спадкоємець, який бажає прийняти спадщину тоді, коли такий спадкоємець не проживав на час відкриття спадщини постійно зі спадкодавцем. Відповідно, пропустити строк на прийняття спадщини може спадкоємець, який постійно не проживав на час відкриття спадщини зі спадкодавцем.
Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16. 05. 2013 р. № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розглядуцивільних справ про спадкування» встановлено, що ст.1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Законодавство не встановлює конкретний перелік поважних причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини та такі причини оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку та з урахуванням усіх обставин справи.
Тобто суд, розглядаючи такі позови встановлює саму по собі наявність причин, що унеможливили своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини, та оцінює їх з точки зору поважності.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).
Як роз`яснено Верховним Судом України у п.26 постанови Пленуму від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» суди відкривають провадження у справі за позовом особи про визначення додаткового строку для прийняття спадщини у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця за місцем відкриття спадщини, наявність обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину, його вимоги про визначення додаткового строку про прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
У постановах від 11.07.2018 року у справі №381/4482/1 б-ц (провадження №61-12844св18) та від 11.11.2020 року у справі №750/262/20 (провадження №61-14038св20) Верховний Суд зробив висновки про те, що поважними причинами пропуску строку визнаються, наприклад: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числізакордонними; перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
У даному випадку, подання ОСОБА_1 позову про визначення додаткового строку на прийняття спадщини після смерті баби є єдиним ефективним способом захисту права позивача на спадщину на національному рівні у розумінні ст. 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, який національні суди зобов`язані практично забезпечити відповідно до ст. 1 цієї Конвенції та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».
Достатнім строком для реалізації спадкових прав буде два місяці з моменту набрання судовим рішенням законної сили.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Враховуючи зазначені вище обставини, які є об`єктивними та істотними труднощами, незначний проміжок пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, а також правову позицію Верховного Суду в подібних справах, відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК України, враховуючи відсутність доказів у справі, які б спростували твердження позивача про необізнаність його щодо факту неприйняття спадщини ОСОБА_3 за заповітом, у даному випадку наявні правові підстави для визначення ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини та визнання причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини поважними (постанови ВЄ від 16.08.2023 у справі № 758/13293/18, від 20.11.2023 у справі № 755/14106/21, від 30.06.2021 у справі № 521/12212/19, від 23.11.2020 у справі № 315/714/19).
Судові витрати залишити по фактично понесених позивачем, відповідно до позовної заяви.
Керуючись статтями 19, 76, 81,141, 258-259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позов задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , картки платника податків НОМЕР_1 , додатковий строк в два місяці, після набрання законної сили рішенням суду, для прийняття спадщини за законом, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Судові витрати залишити по фактично понесених позивачем.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Кропивницького апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складання повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи: 
- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ;
- відповідач 1: Кропивницька міська рада, ІКЮО 26241020, адреса: вул. Велика Перспективна, 41, м. Кропивницький, 25006;
- відповідач 2: Управління комунальної власності Кропивницької міської ради, ІКЮО 37623993, адреса: вул. Велика Перспективна, 41, м. Кропивницький, 25006.
Повне рішення складено 26.02.2026.

Суддя Подільського районного
суду міста Кропивницького     А. В. Волоткевич