Справа № 199/3513/26
(3/199/1264/26) 
ПОСТАНОВА 
іменем України
21.04.2026 року місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпра Машкіна Н.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення відносно 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, РНОКПП НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,
який притягається до адміністративної відповідальності за ч.ч.1, 2 ст.173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом серії ВАД № 960428 від 10.03.2026 року ОСОБА_1 09.03.2026 року о 19:16 год. з адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , а саме: висловлював на неї образи.
Крім того, згідно з протоколом серії ВАД № 960336 від 10.03.2026 року ОСОБА_1 10.03.2026 року о 19:16 год. з адресою: АДРЕСА_1 вчинив домашнє насильство відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , а саме: висловлював на неї образи, в присутності неповнолітньої дитини – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнав. Пояснив, що його співмешканка ОСОБА_2 в жовтні 2025 року вона проходила курс лікування в КП «ДБКЛПД» ДОР» від алкогольної залежності, після чого протягом певного часу алкоголь не вживала. Малолітній ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , є їх спільною дитиною, яку в жовтні 2025 року відібрали соціальні служби та повернули тільки після виписки матері. ОСОБА_1 ані алкогольні напої, ані наркотичні речовини не вживає, надав на підтвердження довідки за результатами огляду на стан сп`яніння. Увечері 09.03.2026 року він повернувся додому та побачив, що співмешканка привела додому подругу, разом з якою вживала алкоголь, доглядом сина не займалася, в квартирі було не придбано. З цього приводу він почав висловлювати претензії ОСОБА_2 , нагадував про негативні наслідки її пияцтва, а також просив її подругу залишити їх квартиру. У відповідь співмешканка викликала поліцію, однак домашнього насильства відносне неї він не вчиняв. 
Потерпіла згідно з протоколом ОСОБА_2 в судовому засіданні пояснила, що 09.03.2026 року в ході побутової сварки ОСОБА_1 образливо висловлювався на неї, однак конфлікт було вичерпано, просила закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення. 
Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд приходить до такого висновку.
Зокрема, ч.1 ст. 173-2 КУпАП передбачена адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Відповідно до ч.2 ст. 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи.
В судовому засіданні були досліджені наявні в матеріалах справи письмові докази:
- протоколи про адміністративне правопорушення серії ВАД № 960428 та ВАД № 960336 від 10.03.2026 року, зміст яких викладено вище;
- рапорт поліцейського щодо реєстрації та опрацювання заяви ОСОБА_2 щодо вчинення відносно неї домашнього насильства (ЄО № 9254 від 09.03.2026 року;
- довідка ДОП СП відділу поліції № 1 ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області Ткаченка М.О. за результатами розгляду заяви ОСОБА_2 ;
- письмові пояснення ОСОБА_2 , згідно з якими 09.03.2026 року близько 19:00 год. вона знаходилася вдома та разом з подругою святкувала. Коли додому прийшов співмешканець, він почав виганяти її подругу, хоча вони вели себе культурно, у зв`язку з чим виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою, в тому числі в присутності дитини;
- письмові пояснення ОСОБА_1 , аналогічні наданим в судовому засіданні
- форма оцінки ризиків вчинення домашнього насильства.
Оцінюючи досліджені в судовому засіданні докази, суд враховує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів, але й виступає як юридичний документ (процесуальна дія і процесуальне рішення компетентної особи, яка уповноважена його складати), який свідчить про порушення компетентною особою Національної поліції справи про адміністративне правопорушення (ст. 254 і 255 КУпАП) та який визначає межі судового розгляду.
19.12.2024 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та інших законів України у зв`язку з ратифікацією Конвенції Ради Європи про запобігання насильству стосовно жінок i домашньому насильству та боротьбу з цими явищами» № 3733-IX від 22.05.2024, яким стаття 173-2 «Вчинення домашнього насильства» викладена в новій редакції, зокрема об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого зазначеною статтею, полягає в умисному вчиненні будь-яких з зазначених в диспозиції дій, та передбачає існування обов`язкової ознаки настання шкоди фізичному або психічному здоров`ю, яка була завдана потерпілому.
За вимогами ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього кодексу.
Згідно з протоколом ВАД № 960428 від 10.03.2026 року ОСОБА_1 інкриміновано вчинення домашнього насильства відносно своєї співмешканки ОСОБА_2 , яке полягала у висловлюванні на неї образ. В той же час вказаний протокол не містить відомостей та таких не було встановлено в судовому засіданні, що внаслідок дій ОСОБА_1 була завдана шкода психічному здоров`ю ОСОБА_2 , враховуючи обставини справи, за яких остання влаштувала вдома вживання алкогольних напоїв з подругою в присутності малолітньої дитини, а на критику з боку співмешканця відреагувала викликом поліції.
Крім того, зі змісту протоколу серії ВАД № 960336 від 10.03.2026 року вбачається, що датою вчинення адміністративного правопорушення, інкримінованого ОСОБА_1 за ч.2 ст. 173-2 КУпАП є 10.03.2026 року. Однак, решта доказів, які містяться в адміністративному матеріалі та досліджених в судовому засіданні стосуються подій 09.03.2026 року.
ЄСПЛ у справі «Малофєєв проти Росії» та «Карелін проти Росії» сформулював позицію, за якою у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом). Отже в такому разі справа про адміністративне правопорушення має бути закрита у зв`язку з відсутністю складу правопорушення.
Стандарт доведення поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.
Зазначене узгоджується і з судовою практикою ЄСПЛ, згідно якої «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість особи доведено поза розумним сумнівом» (п.43 рішення від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (Kobets v.Ukraine), з відсиланням на п. 282 рішення у справі «Авшар протиТуреччини» (Avsar v. Turkey).
Таким чином, враховуючи недоліки протоколів про адміністративне правопорушення, які визначають межі судового розгляду, та відсутність інші беззаперечних доказів провини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованих йому дій, суд приходить до висновку про недоведеність складу адміністративних правопорушень.
В Постанові від 08 липня 2020 року у справі №463/1352/16-а (провадження №К/9901/21241/18) Верховний Суд висловив правову позицію, згідно якої у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.ч.1, 2 ст.173-2 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративних правопорушень.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 173-2, 247, 283-285 КУпАП, -
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративні правопорушення, передбачені за ч.ч.1, 2 ст.173-2 КУпАП, відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - закрити на підставі п.1 ч.1ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Скарга на постанову по справі про адміністративнеправопорушення може бути подана до Дніпровського апеляційного суду через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра протягом 10 днів з дня винесення постанови.
Суддя Н.В. Машкіна