Справа № 643/3842/26
Провадження № 3/643/1110/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

08.04.2026 м. Харків

Суддя Салтівського районного суду міста Харкова Пасічник О.М.
за участю прокурора Маркевич Ю.В.
особи відносно якої складено протокол ОСОБА_1 
захисника адвоката Бондаренко О.С.

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Харківського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , уродженця с. Велика Кужелева, Дунаєвського району Хмельницької області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 
за ч. 1ст.172-6 КУпАП,

встановив:
ОСОБА_1 , який 30.05.2025 звільнений з посади начальника загону гуманітарного розмінування та піротехнічних робіт Міжрегіонального центру гуманітарного розмінування та швидкого реагування Державної служби України з надзвичайних ситуацій (далі - Міжрегіональний центр ДСНС), будучи відповідно до п. п. «д» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб`єктом, на якого поширюється дія цього Закону, усупереч вимогам абз. 1 ч. 2 ст. 45 вказаного Закону несвоєчасно, а саме: 14.07.2025 о 18.12, подав без поважних причин декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, а саме: з 01.01.2025 по 30.05.2025, (при звільненні) (далі - декларація при звільненні), чим вчинив правопорушення, пов`язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 1726КУпАП.
ОСОБА_1 , в судовому засіданні пояснив, що був обізнаний з необхідністю подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями, а саме: з 01.01.2025 по 30.05.2025, (при звільненні), зазначив що у нього виникли труднощі з поданням декларації через нестабільний інтернет та некоректну роботу реєстру. 
Захисник ОСОБА_1 адвокат Бондаренко О.С. підтримав пояснення підзахисного.
Прокурор в судовому засіданні підтримала обставини, викладені у протоколі, просила визнати винним ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення передбачене санкцією ч. 1 ст.172-6 КУпАП у розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Суд дослідивши матеріали справи про адміністративні правопорушення, заслухавши думку прокурора, пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, її захисника, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, встановив.
Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Статтею 280 КУпАП, передбачено що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 172-6 КУпАП установлена адміністративна відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Приміткою до ст. 172-6 КУпАП визначено, що суб`єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобов`язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
Згідно з статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.
Згідно з п. 15 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593 (далі — Положення), склад осіб, які перебувають на службі цивільного захисту, поділяється на рядовий і начальницький. Начальницький склад поділяється на молодший, середній, старший і вищий. Особам старшого начальницького складу присвоюються такі спеціальні звання - майор служби цивільного захисту, підполковник служби цивільного захисту, полковник служби цивільного захисту.
Наказом голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 14.07.2023 №446 ОСОБА_1 з 14.07.2023 призначено на посаду начальника загону гуманітарного розмінування та піротехнічних робіт Міжрегіонального центру ДСНС.
Згідно з наказом голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 18.08.2022 № 468 ОСОБА_1 присвоєно спеціальне звання «полковник служби цивільного захисту».
Відповідно до п. п. «д» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» особи начальницького складу служби цивільного захисту є суб`єктами, на яких поширюється дія цього Закону.
Згідно з п. 6 Положення особи начальницького складу є особами, уповноваженими на виконання функцій держави, на яких поширюються дія вимог та обмежень, передбачених Законом.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 , будучи особою начальницького складу служби цивільного захисту, є суб`єктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».
Наказом тимчасово виконувача начальника Міжрегіонального центру ДСНС від 30.05.2025 № 216 НК/87 ОСОБА_1 , звільненого зі служби цивільного захисту наказом голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 27.05.2025 № 444, 30.05.2025 виключено з кадрів ДСНС України та списків особового складу Міжрегіонального центру ДСНС.
Відповідно до п. п. 11 - 12 Положення служба цивільного захисту закінчується у разі звільнення особи рядового чи начальницького складу із служби цивільного захисту, загибелі (смерті), визнання її судом безвісно відсутньою або оголошення померлою. Останнім днем проходження служби цивільного захисту вважається день виключення особи рядового і начальницького складу з кадрів ДСНС.
Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в»-«ґ» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, які припиняють діяльність, пов`язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, протягом 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності подають декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.
Так, ОСОБА_1 14.07.2025 о 18.12 подав декларацію при звільненні шляхом заповнення відповідної форми на офіційному вебсайті Національного агентства з питань запобігання корупції.
Враховуючи викладене, ОСОБА_1 , припинивши 30.05.2025 службу в Міжрегіональному центрі ДСНС, декларацію при звільненні (яку відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» повинен був подати упродовж 30 календарних днів з дня припинення відповідної діяльності) подав 14.07.2025, тобто несвоєчасно.
Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: протокол про адміністративне правопорушення пов`язаного з корупцією № 29/26 від 25.02.2026; довідку від 26.02.2026 про не притягнення до відповідальності за правопорушення пов`язане з корупцією, копію Положення про Департамент внутрішньої безпеки Національної поліції України, Лист НАЗК від 17.06.2025 № 47-09/52442-25, копію декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування від 14.07.2025; витяг з наказу від 14.07.2023 №446 «Про кадрові питання», витяг з наказу від 18.08.2022 №468 «Про кадрові питання», копію заяви ОСОБА_1 про звільнення від 12.05.2025, витяг з наказу від 27.05.2025 №444 «Про звільнення ОСОБА_1 », витяг з наказу від 30.05.2025 №216-НК/87 «Про кадрові питання», копію Пам`ятки при звільнені посадових осіб юридичних осіб публічного права ДСНС України, письмові пояснення ОСОБА_1 , суд вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП.
Керуючись ст. ст. 33-35 КУпАП, суд при накладенні стягнення враховує характер вчиненого правопорушення, відомості про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини що обтяжують та пом`якшують відповідальність.
Враховуючи обставини вчиненого правопорушення, дані про особу правопорушника, ступінь його вини, суд приходить до висновку про наявність правових підстав до визнання ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією, передбаченого ч. 1 ст.172-6 КУпАП та накладає на нього стягнення в межах санкції зазначеної статті у вигляді штрафу на користь держави.
Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення ставка судового збору встановлюється у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 665,60 грн.
Керуючись ст.ст.33-35, 40-1, 172-6, 276, 279, 280, 283-285, 289, 294 КУпАП, суд

постановив:
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , винним у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у дохід держави у розмірі 50(п`ятдесяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 грн. (Рахунок отримувача: UA928999980314020542000020649, банк отримувача Казначейство України (ЕАП), код отримувача (код ЄДРПОУ): 37874947, код банку отримувача 899998, код класифікації доходів бюджету 21081100, призначення платежу: «сплата штрафу по справі про адміністративне правопорушення»).
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 РНОКПП НОМЕР_1 , судовий збір на користь держави в розмірі 665 грн. 60 коп. (Рахунок отримувача: UA908999980313111256000026001, отримувач: ГУК у м. Києві/м.Київ/22030106, код отримувача ЄДРПОУ 37993783, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача: 899998, код класифікації доходів бюджету: 22030106, призначення платежу: «судовий збір при ухваленні судом постанови про накладення адміністративного стягнення»).
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Харківського апеляційного суду через Салтівський районний суд міста Харкова.

Суддя Пасічник О.М.