П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 240/3673/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Панкеєва Вікторія Анатоліївна 
Суддя-доповідач - Залімський І. Г. 
13 квітня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Залімського І. Г. 
суддів: Мацького Є.М.  Сушка О.О. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту патрульної поліції про визнання протиправним та скасування пункту наказу, 
В С Т А Н О В И В :
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Департаменту патрульної поліції, в якому просив визнати протиправним і скасувати п. 2 наказу Департаменту патрульної поліції від 29.01.2025 № 52 "Про застосування до працівника Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції дисциплінарного стягнення" в частині застосування до нього дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Рішенням Житомирського окружного адміністративного суду від 21.05.2025 у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати таке рішення, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм права, невідповідність висновків суду обставинам справи, що призвело до неповного з`ясування обставин справи і, як наслідок, невірного вирішення справи та прийняття необґрунтованого рішення.
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що позивач з 28.08.2017 проходить службу в поліції на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції, має достатній досвід роботи, належний професійний рівень та морально-ділові якості, за час роботи сумлінно виконує обов`язки поліцейського, постійно працює над вдосконаленням свого професійного рівня та підвищення кваліфікації. Проте, наказом Департаменту патрульної поліції від 29.01.2025 №52 за вчинення дисциплінарного проступку до нього застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність. При цьому, відповідач порушив порядок застосування дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану, адже обрав вид дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність, без дотримання порядку накладення дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого виду дисциплінарного стягнення.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу позивача в якому вказав на законність та обґрунтованість оскаржуваного судового рішення, а також на безпідставність доводів апеляційної скарги. 
Зауважив, що відповідачем дотримані вимоги щодо проведення службового розслідування та не допущені порушення щодо порядку його проведення. Так, при визначенні виду дисциплінарного стягнення, враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, наявність/відсутність обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. 
З урахуванням п.3 ч.1 ст.311 КАС України, суд вирішив розглядати дану справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла наступних висновків.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, ОСОБА_1 проходить службу на посаді інспектора взводу №2 роти №1 батальйону Управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції.
Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 04.12.2024 № 2679 "Про призначення службового розслідування утворення дисциплінарної комісії відсторонення від виконання службових обов`язків", яким з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин можливого порушення службової дисципліни старшими лейтенантами поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , інспекторами взводу № 2 роти № 1 батальйону управління патрульної поліції в Житомирській області Департаменту патрульної поліції (УПП в Житомирській області ДПП), 30.10.2024 під час реагування на повідомлення про "Дорожньо-транспортну пригоду без травмованих", відомості про які викладено в доповідній записці капітана поліції ОСОБА_4 , начальника УПП в Житомирській області ДПП від 22.11.2024 № 17505/41/28/01-2024, призначено службове розслідування.
Також створено дисциплінарну комісію у складі голови дисциплінарної комісії - капітана поліції ОСОБА_4 , начальника УПП в Житомирській області ДПП та членів дисциплінарної комісії: капітана поліції ОСОБА_5 , т.в.о. заступника начальника управління - начальника відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП; капітана поліції ОСОБА_6 , старшого інспектора з особливих доручень відділу моніторингу та аналітичного забезпечення УПП в Житомирській області ДПП; рядового поліції Ніколайчук Я., старшого інспектора з особливих доручень відділу проведення службових розслідувань та контролю управління моніторингу та аналітичного забезпечення Департаменту патрульної поліції.
Відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції від 13.12.2024 № 2753 "Про продовження строку проведення службового розслідування", на підставі рапорту голови дисциплінарної комісії Ганзюка Є. від 13.12.2024 продовжено строк проведення службового розслідування на п`ятнадцять календарних днів.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок, який затверджений 02.01.2025 начальником Департаменту патрульної поліції генералом поліції третього рангу Євгенієм Жуковим.
В ході службового розслідування встановлено, що 22.11.2024 на адресу Департаменту патрульної поліції надійшла доповідна записка начальника управління патрульної поліції в Житомирській області капітана поліції Ганзюка Є. від 22.11.2024 вих. № 17505/41/28/01-2024 "Про встановлення підстав для призначення службового розслідування", відповідно до змісту якої 30.10.2024 працівники наряду "ГРАНІТ-0208", у складі лейтенанта поліції ОСОБА_7 та старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 , інспекторів взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, на службовому транспортному засобі RENAULT DUSTER номерний знак НОМЕР_1 (на синьому фоні), старший наряду - старший лейтенант поліції ОСОБА_8 , здійснювали реагування на отримане від диспетчера завдання "Дорожньо-транспортна пригода (далі - ДТП) без травмованих", зареєстроване в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події відділення поліції № 1 (м.Малин) Коростенського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області (далі - журнал ЄО ВП № 1 (м. Малин) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 30.10.2024 № 5547) за адресою: автодорога М-07 сполученням Київ-Ковель-Ягодин, район с.Маклаївка, за участі транспортного засобу DAF, номерний знак НОМЕР_2 , який збив лося.
За результатами реагування нарядом "ГРАНІТ-0208" факт ДТП знайшов своє підтвердження, стосовно водія ОСОБА_9 складено протокол про адміністративне правопорушення за статтею 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, схему місця ДТП, відібрано пояснення.
Аналізом оформлених матеріалів про адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена статтею 124 КУпАП, встановлено, що схема місця ДТП не містить повної інформації за фактом пригоди, зокрема, на схемі не відображено конкретної інформації про тварину, на яку здійснено наїзд, та більш того не відображено координати її розміщення. Крім того, в протоколі відсутні відомості про всі наслідки порушення водієм Правил дорожнього руху, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 10 жовтня 2001 року № 1306 (ПДР), зокрема збиття тварини та наслідки для неї в результаті скоєння пригоди.
Зазначена інформація також відсутня і в електронному рапорті за результатами реагування на подію, крім того, до рапорту не внесено всієї корисної інформації, що може сприяти у вирішені інших службових завдань, зокрема щодо речей, фотозображення.
Водночас, під час проведення службового розслідування дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до ІКС "ІПНП" а ні старший лейтенант поліції ОСОБА_10 , ні лейтенант поліції ОСОБА_8 в період з 17.05 до 20.00 30.10.2024 перевірку водія ОСОБА_9 , пасажира та присутніх на місці осіб за допомогою ІКС "ІПНП" не здійснювали.
Переглядом відеозаписів з портативних відеореєстраторів, отриманих працівниками наряду "ГРАНІТ-0208" на період несення служби, встановлено, що за вказаною подією відеозаписи з пристрою старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 відсутні, а з портативного відеореєстратора лейтенанта поліції Мокрицького Р. - не безперервні.
Під час перевірки здійснених операцій користувачами на сервері зберігання інформації з портативних відеореєстраторів лейтенанта поліції ОСОБА_7 під час досліджуваної події встановлено наступне: о 18:19 - здійснений автоматичний передзапис тривалістю 2 хвилини; о 18:21 - відеозйомка увімкнена в ручному режимі; о 18:29 - відеозйомка вимкнена натисненням кнопки "Стоп"; о 18:31 -завершився 2-хвилинний пост-запис; о 18:56 - здійснений автоматичний передзапис тривалістю 2 хвилини; о 18:58 - відеозйомка увімкнена в ручному режимі; о 19:02 - відеозйомка вимкнена натисненням кнопки "Стоп"; о 19:04 - завершився 2-хвилинний пост-запис.
Під час перевірки здійснених операцій користувачами на сервері зберігання інформації з портативних відеореєстраторів старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 під час досліджуваної події встановлено, що відеозйомка на портативний відеореєстратор не здійснювалася, так як пристрій розрядився о 16:28.
Дисциплінарною комісією відзначено, що в разі скоєння ДТП, зокрема наїзду на тварину, її збиття, водій транспортного засобу DAF, номерний знак НОМЕР_2 , ОСОБА_12 був зобов`язаний повідомити орган Національної поліції про дану пригоду, що ним і було зроблено. Відповідно працівники патрульної поліції, що призначені диспетчером для реагування за вказаним повідомленням, прибувши на місце події, встановивши всі обставини скоєння ДТП, її наслідків, зобов`язані були повідомити уповноважений орган про збиття тварини - користувача мисливських угідь за місцем пригоди, з`ясувати кому належить тварина.
Проте під час службового розслідування встановлено, що подія ДТП (наїзд на тварину) фактично мала місце не на 132 км автодороги М-07 сполученням Київ-Ковель-Ягодин, а поблизу с.Маклаївка, неподалік АЗС "Аmiс", що належить до території мисливських угідь Малинського РГО УТМР, зокрема на території Чоповиської ОТГ, Коростенський р-н, Житомирська обл. та на території Шевченківського первинного колективу мисливської організації. Відповідно працівниками наряду "ГРАНІТ-0208" невірно визначено місце скоєння ДТП, місце складання схеми та протоколу.
Як підтверджено під час проведення службового розслідування, працівники наряду "ГРАНІТ-0208", а ні Малинську РГО УТМР, а ні філію "Радомишльське лісомисливське господарство" ДП "Ліси України" про збиття тварини внаслідок ДТП не інформували, відповідно їх представники виїзд на місце події не здійснювали, ветеринар на місце з метою фіксації отриманих травм тварини не прибував, відповідні акти не складалися, подія, яка призвела до загибелі дикої тварини уповноваженими органами, внаслідок бездіяльності поліцейських, жодним чином не зафіксована. Матеріалами службового розслідування встановлено, що на місце скоєння ДТП прибула невідома особа на легковому транспортному засобі з причепом, нічого не зафіксувавши, оперативно забрала збиту тварину та повезла її в невідомому напрямку.
Проте працівниками наряду "ГРАНІТ-0208" особу, яка прибула на місце скоєння ДТП, та наявність в неї відповідних службових повноважень на вказані дії по вилученню тварини з місця події не встановлено та не перевірено. Дисциплінарна комісія зазначила, що старший лейтенант поліції ОСОБА_10 надав завідомо неправдиві пояснення в частині прибуття на місце події єгеря.
Під час службового розслідування з інформації матеріалів журналу ЄО ВП № 1 (м. Малин) Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області від 30.10.2024 № 5547, пояснень учасників події, поліцейських, а також Голови Президії Малинської РГО УТМР ОСОБА_13 , який досліджував фото-та відео зображення збитої тварини (лося), встановлено що збита тварина - "лось", остання занесена до Червоної книги, відповідно підлягає особливій охороні на всій території України.
Крім того, наявними матеріалами службового розслідування в діянні старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 встановлено склад дисциплінарного проступку, що виразився в перешкоджанні ним у виконанні старшим лейтенантом поліції ОСОБА_14 службових обов`язків, зокрема виконання ним резолюції керівництва УПП в Житомирській області ДПП до наказу ДПП від 04.12.2024 № 2679 "Про призначення службового розслідування, утворення дисциплінарної комісії та відсторонення від виконання службових обов`язків", в частині вилучення, на час відсторонення зазначеного поліцейського від виконання службових обов`язків, службового посвідчення, спеціального нагрудного знаку та спеціальних засобів. Таким чином старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не утримався від дій, що перешкоджають іншому поліцейському (старшому лейтенанту поліції ОСОБА_15 ) виконувати його обов`язки.
Дисциплінарна комісія зазначила, що причинами та умовами, які призвели до вчинення вищевказаних дисциплінарних проступків є:
- особиста недисциплінованість поліцейських;
- нехтування обов`язку поліцейського щодо неухильного дотримання вимог чинного законодавства (дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів МВС, Присяги поліцейського, наказів керівників, своїх посадових (функціональних) обов`язків);
- порушення обов`язку професійно виконувати свої службові обов`язки і накази керівництва, постійно та наполегливо самовдосконалюватися, підвищувати рівень довіри суспільства до поліції;
- неналежне забезпечення старшим наряду керівництва його діяльності в період несення служби;
- неналежний контроль старшого наряду за несенням служби іншим поліцейськими наряду;
- невірне тлумачення чинного законодавства через власну некомпетентність.
Опитуваний ОСОБА_1 визнав свою провину у вчиненні невірного визначення місця скоєння ДТП (у зв`язку з відсутністю відповідних стовпчиків кілометражу). У не зображенні збитої тварини на схемі місця ДТП; невстановлені особи водія легкового транспортного засобу з причепом, що забрав збиту внаслідок ДТП тварину; незабезпеченні інформування керівника про причини та умови, що перешкоджають виконанню обов`язків поліцейського; невжитті заходів щодо перевірки належності особи, яка назвалася єгерем, до уповноваженого органу (лісництва) провину не визнав і не усвідомлює. Свою вину у перешкоджанні службових обов`язків старшому лейтенанту поліції ОСОБА_15 також не визнав.
Згідно з висновком дисциплінарної комісії, старший лейтенант поліції ОСОБА_1 не сприяв та більше того, перешкоджав проведенню службового розслідування.
Дисциплінарною комісією не встановлено обставин, що пом`якшують та обтяжують відповідальність старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 та у висновку службового розслідування запропоновано за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився у порушенні вимог статті 5, пунктів 1-2 частини 1 статті 18, пункту 3 частини 1 статті 23, частини 2 статті 30 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, визначеної частиною 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 4-6, 13 частини 3 статті 1, частини 5 статті 15, частини 8 статті 17 Дисциплінарного статуту, підпункту 8 пункту 3 розділу ІХ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 27 квітня 2020 року № 357, абзацу 1 пункту 6 розділу ІІ, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026, пункту 4 розділу ІХ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07 листопада 2015 року №№ 1395, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року №№ 893, підпунктів 1.9, 1.10 пункту 1 розділу IV Порядку дій нарядів, залучених до реагування, на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та інші питання організації службової діяльності, затвердженого наказом УПП в Житомирській області ДПП від 25 березня 2024 року №43, підпунктів 1, 2, 8, 10, 11 пункту 3-1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора роти №№ 4 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18 вересня 2018 року № 4323, відповідно до пункту 4 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, застосувати до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0174606), інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
На підставі вказаного висновку службового розслідування Департаментом патрульної поліції прийнято наказ від 29.01.2025 № 52 "Про застосування до працівників УПП в Житомирській області ДПП дисциплінарних стягнень", згідно із пункту 2 якого за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог статті 5, пунктів 1-2 частини 1 статті 18, пункту 3 частини 1 статті 23, частини 2 статті 30 Закону України "Про Національну поліцію", Присяги працівника поліції, визначеної частиною 1 статті 64 Закону України "Про Національну поліцію", пунктів 1, 4-6, 13 частини 3 статті 1, частини 5 статті 15, частини 8 статті 17 Дисциплінарного статуту, підпункту 8 пункту 3 розділу ІХ Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України, затвердженої наказом МВС від 27 квітня 2020 року № 357, абзацу 1 пункту 6 розділу ІП, пункту 2 розділу VII Інструкції із застосування органами та підрозділами поліції технічних приладів і технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, затвердженої наказом МВС від 18 грудня 2018 року № 1026, пункту 4 розділу ІХ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі, затвердженої наказом МВС від 07 листопада 2015 року №№ 1395, пункту 7 розділу IV Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженого наказом МВС від 07 листопада 2018 року № 893, підпунктів 1.9, 1.10 пункту 1 розділу IV Порядку дій нарядів, залучених до реагування, на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та інші питання організації службової діяльності, затвердженого наказом УПП в Житомирській області ДПП від 25 березня 2024 року №43, підпунктів 1-2, 8, 10-11 пункту 3-1 розділу ІІІ посадової інструкції інспектора роти № 4 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, затвердженої наказом Департаменту патрульної поліції від 18 вересня 2018 року № 4323, відповідно до пункту 4 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту, застосовано до старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0174606), інспектора взводу № 2 роти № 1 батальйону УПП в Житомирській області ДПП, дисциплінарне стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність.
Позивач вважає протиправним вказаний пункт 2 наказу Департаменту патрульної поліції від 29.01.2025 № 52 , а тому звернувся до суду.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що висновок службового розслідування сформований у межах компетенції та з врахуванням військового стану в Державі. Вина позивача доведена належними та допустимими доказами. При визначенні виду дисциплінарного стягнення, відповідачем враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, наявність/відсутність обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Застосоване до позивача дисциплінарне стягнення співмірне до вчиненого проступку.
Колегія суддів погоджується із вказаним висновком суду першої інстанції та враховує наступне.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із частиною першою статті 18 Закону України від 02.07.2015 №580-VIII "Про Національну поліцію" (Закон №580-VIII) поліцейський зобов`язаний: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини; 4) надавати невідкладну, зокрема домедичну і медичну, допомогу особам, які постраждали внаслідок правопорушень, нещасних випадків, а також особам, які опинилися в безпорадному стані або стані, небезпечному для їхнього життя чи здоров`я; 5) зберігати інформацію з обмеженим доступом, яка стала йому відома у зв`язку з виконанням службових обов`язків; 6) інформувати безпосереднього керівника про обставини, що унеможливлюють його подальшу службу в поліції або перебування на займаній посаді.
Відповідно до частин 1-2 статті 19 Закону №580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII (Дисциплінарний статут).
Відповідно до ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України службова дисципліна - дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу.
Службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Відповідно до частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
За приписами статті 12 Дисциплінарного статуту дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Згідно із ст.13 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до ст.14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських перед законом незалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до ст.15 Дисциплінарного статуту проведення службових розслідувань за фактом порушення поліцейським службової дисципліни здійснюють дисциплінарні комісії.
За результатами проведеного службового розслідування дисциплінарна комісія приймає рішення у формі висновку.
Відповідно до ст.19 Дисциплінарного статуту у висновку за результатами службового розслідування зазначаються: 1) дата і місце складання висновку, прізвище та ініціали, посада і місце служби членів дисциплінарної комісії, що проводила службове розслідування; 2) підстава для призначення службового розслідування; 3) обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку; 4) пояснення поліцейського щодо обставин справи; 5) пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; 6) пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; 7) документи та матеріали, що підтверджують та/або спростовують факт вчинення дисциплінарного проступку; 8) відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; 9) причини та умови, що призвели до вчинення проступку, вжиті або запропоновані заходи для їх усунення, обставини, що знімають з поліцейського звинувачення; 10) висновок щодо наявності або відсутності у діянні поліцейського дисциплінарного проступку, а також щодо його юридичної кваліфікації з посиланням на положення закону; 11) вид стягнення, що пропонується застосувати до поліцейського у разі наявності в його діянні дисциплінарного проступку.
Висновок підписується всіма членами дисциплінарної комісії, що проводила розслідування. Члени дисциплінарної комісії мають право на окрему думку, що викладається письмово і додається до висновку. Під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Обставинами, що пом`якшують відповідальність поліцейського, є: 1) усвідомлення та визнання своєї провини у вчиненні дисциплінарного проступку; 2) попередня бездоганна поведінка; 3) високі показники виконання повноважень, наявність заохочень та державних нагород; 4) вжиття заходів щодо запобігання, відвернення або усунення негативних наслідків, які настали або можуть настати внаслідок вчинення дисциплінарного проступку, добровільне відшкодування завданої шкоди; 5) вчинення проступку під впливом погрози, примусу або через службову чи іншу залежність; 6) вчинення проступку внаслідок неправомірних дій керівника. Для цілей застосування конкретного виду дисциплінарного стягнення можуть враховуватися й інші, не зазначені у частині четвертій цієї статті, обставини, що пом`якшують відповідальність поліцейського.
Обставинами, що обтяжують відповідальність поліцейського, є: 1) вчинення дисциплінарного проступку у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; 2) вчинення дисциплінарного проступку повторно до зняття в установленому порядку попереднього стягнення; 3) вчинення дисциплінарного проступку умисно на ґрунті особистої неприязні до іншого поліцейського, службовця, у тому числі керівника, чи помсти за дії чи рішення стосовно нього; 4) настання тяжких наслідків, у тому числі збитків, завданих вчиненням дисциплінарного проступку; 5) вчинення дисциплінарного проступку на ґрунті ідеологічної, релігійної, расової, етнічної, гендерної чи іншої нетерпимості.
У разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
За кожен дисциплінарний проступок не може застосовуватися більше одного дисциплінарного стягнення. Якщо поліцейський вчинив кілька дисциплінарних проступків, стягнення застосовується за сукупністю вчинених дисциплінарних проступків та враховується під час визначення виду дисциплінарного стягнення.
У разі вчинення дисциплінарного проступку кількома поліцейськими дисциплінарне стягнення застосовується до кожного окремо.
У разі вчинення поліцейським незначного проступку керівник може обмежитися його попередженням про необхідність дотримання службової дисципліни.
У разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
У разі повторного вчинення поліцейським незначного проступку з урахуванням його сумлінного ставлення до виконання обов`язків за посадою або нетривалого перебування на посаді (до трьох місяців) керівник може обмежитися раніше застосованим до такого поліцейського дисциплінарним стягненням.
Дисциплінарне стягнення у виді пониження у спеціальному званні на один ступінь до поліцейських, які мають первинні спеціальні звання, та у виді звільнення з посади до поліцейських, які обіймають посади найнижчого рівня, не застосовується.
Згідно із ст.21 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. У разі проведення службового розслідування за фактом вчинення дисциплінарного проступку днем його виявлення вважається день затвердження висновку за результатами службового розслідування. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення.
Варто зауважити, що у Розділі V Дисциплінарного статут визначені особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану.
Так, частиною 1 статті 26 Дисциплінарного статуту передбачено, що у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом.
Статтею 29 Дисциплінарного статуту урегульовано питання щодо особливості застосування дисциплінарних стягнень у період дії воєнного стану, частиною 1 якої визначено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Частиною 2 статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Процедуру проведення службового розслідування стосовно поліцейського, права учасників службового розслідування, порядок оформлення його результатів, прийняття та реалізації рішень за результатами службового розслідування визначено Порядком проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженим наказ Міністерства внутрішніх справ України 07 листопада 2018 року № 893 (Порядок №893).
Згідно із пунктом 1 розділу ІІ Порядку №893 службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Згідно із пунктами 4, 13-14 розділу V Порядку №893 службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування. Під час розгляду справи у формі письмового провадження поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, надає пояснення в письмовій формі.
Згідно із пунктами 1-2 розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу. Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
Під час розгляду справи судом не встановлено порушень щодо призначення та проведення службового розслідування відносно позивача.
З метою з`ясування всіх обставин справи, під час проведення службового розслідування опитані поліцейські, безпосередні учасники події, інші особи, яким відомі обставини події, та за запитами отримані документи, необхідні для його проведення, що долучені до його матеріалів.
За результатами проведеного службового розслідування складено висновок від 02.01.2025, який оформлений у відповідності до норм чинного законодавства, а документи, проаналізовані під час службового розслідування, є належним підтвердженням наявності в діях позивача складу дисциплінарного проступку.
Будь-яких доказів, які б спростовували висновки службового розслідування, проведеного відносно позивача, під час розгляду справи не надано.
Позивач зазначає, що відповідач обрав вид дисциплінарного стягнення - попередження про неповну службову відповідність, без дотримання порядку накладення дисциплінарних стягнень від менш суворого до більш суворого виду дисциплінарного стягнення. Тобто, відповідач порушив порядок застосування дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану.
У постанові від 23 листопада 2023 року у справі № 420/14443/22 Верховний Суд висловив висновок щодо застосування приписів частини 2 статті 29 Дисциплінарного статуту. Зазначив, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення.
Застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
Зазначив, що Законом України "Про внесення змін до законів України "Про Національну поліцію" та "Про Дисциплінарний статут Національної поліції України" з метою оптимізації діяльності поліції, у тому числі під час дії воєнного стану" від 15 березня 2022 року №2123-IX Дисциплінарний статут доповнено розділом V такого змісту: "Особливості проведення службового розслідування в період дії воєнного стану". Вказані зміни набрали чинності 01 травня 2022 року.
Верховний Суд зауважив, що згідно з частиною 1 статті 26 Дисциплінарного статуту у період дії воєнного стану службове розслідування проводиться з дотриманням вимог цього Статуту з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. У разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (частина 1 статті 29 Дисциплінарного статуту).
Проаналізувавши зміст частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту, яка розміщена у розділі V, Верховний Суд констатував, що вона встановлює правило, відповідно до якого за вчинення поліцейським кожного наступного дисциплінарного проступку неможливо застосувати таке саме або менш суворе дисциплінарне стягнення, якщо це прямо не передбачено цією нормою. Іншими словами, згадана норма визначає, що дисциплінарне стягнення накладається в порядку зростання, а не застосовується послідовно, як помилково вважає позивач.
Верховний Суд підсумував, що повноваження керівника щодо обрання одного з видів дисциплінарного стягнення у період дії воєнного стану залишаються дискреційними, але з урахуванням особливості його застосування, визначеного у статті 29 Дисциплінарного статуту, зокрема, з дотриманням порядку зростання.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 29 лютого 2024 року у справі №260/5566/22, від 14 березня 2024 року у справі № 120/210/23 та від 14 березня 2024 року у справі №420/11778/22.
Таким чином, суд першої інстанції обґрунтовано відхилив посилання позивача на порушення відповідачем порядку застосування дисциплінарного стягнення до позивача у період дії воєнного стану.
При цьому, застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді попередження про неповну службову відповідність не є найменшим заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
При визначенні виду дисциплінарного стягнення, відповідачем враховано характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, наявність/відсутність обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права і прийшов до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позовних вимог, а доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 315 та статті 316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а рішення Житомирського окружного адміністративного суду від 21 травня 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 		Залімський І. Г.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Мацький Є.М.    Сушко О.О.