ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 33/803/1195/26 Справа № 206/7407/25 	  	Суддя у 1-й інстанції - Румянцев О. П. Суддя у 2-й інстанції - Джерелейко О. Є.	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

09 квітня 2026 року м. Дніпро

Суддя Дніпровського апеляційного суду Джерелейко О.Є., 

за участю: 
захисника Жидкової Л.І. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності (приймає участь в режимі відеоконференції),
особи, яка притягається до адміністративної відповідальності – ОСОБА_1 ,
потерпілої ОСОБА_2 , 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу захисника Жидкової Л.І. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, -  ОСОБА_1 на постанову Самарського районного суду міста Дніпра від 16 лютого 2026 року щодо
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянкиУкраїни, якапроживає за адресою: АДРЕСА_1 ,
яку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,
В С Т А Н О В И Л А:
Згідно із постановою Самарського районного суду міста Дніпра від 16 лютого 2026 року 17.11.2025 року о 14 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою у бік ОСОБА_2 , чим своїми діями порушила громадський порядок і спокій громадян.
Постановою Самарського районного суду міста Дніпра від 16 лютого 2026 року  ОСОБА_1  визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 85 гривень та стягнуто на користь держави судовий збір.
Не погоджуючись з вищевказаною постановою, захисник Жидкова Л.І. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, -  ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду першої інстанції скасувати, провадження по справі закрити, у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення. 
В обґрунтування посилається на такі обставини:
- в діях ОСОБА_1 не має складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП;
- вважає, що суддя першої інстанції допустив неповноту і однобічність у дослідженні доказів по справі;
- із пояснень ОСОБА_2 невідомо, коли у неї виник конфлікт та коли вона надавала пояснення, також з наданих пояснень вбачається, що конфлікт виник на побутовому грунті та триває довгий час, між сторонами виникли неприязні стосунки;
- дії ОСОБА_1 17.11.2025 року не були спрямовані на порушення громадського порядку;
- відносно потерпілої ОСОБА_2 було складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, за ті ж самі події, провадження закрито на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП.
В суді апеляційної інстанції захисник Жидкова Л.І., особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_1 підтримали вимоги апеляційної скарги та просили їх задовольнити. Потерпіла ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи, докази і вимоги апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, приходжу до такого висновку.
Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов`язаний повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.
Однак судом першої інстанції вказані вимоги закону не дотримані в повному обсязі, належним чином не надано оцінки дослідженим матеріалам.
Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом цього адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Громадський порядок – це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
На підтвердження вини ОСОБА_1 , окрім протоколу, орган, що його склав, посилається на заяву та пояснення ОСОБА_2 від 17.11.2025 року.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що мала місце саме конфліктна ситуація, яка виникла між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в свою чергу ОСОБА_1 не мала на меті своїми діями порушити громадський порядок.
З наданих пояснень вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існують тривалі неприязні відносини, а конфлікт носить побутовий характер. 
Таким чином, суб`єктивна сторона правопорушення відсутня, оскільки відсутній умисел на порушення громадського порядку, що вбачається з протоколу та пояснень, наявних в матеріалах справи, а тому не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Під час апеляційного перегляду було досліджено долучений відеозапис. За результатами його перегляду судом встановлено, що відеозапис не підтверджує обставини та дії, зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП відносно ОСОБА_1 , а саме висловлювання нецензурною лайкою щодо потерпілої. Не викладено таких обставин і у заяві потерпілої (а.с. 4).
Зазначені порушення є підставою для скасування постанови суду першої інстанції.
Згідно із положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Враховуючи викладене, суд першої інстанції розглянув справу з недотриманням вимог ст. ст. 279, 280 КУпАП, докази наявні у справі ретельно не були перевірені відповідно до ст. 252 КУпАП, внаслідок чого суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, визнавши доведеною вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не встановлено достовірно факт саме дрібного хуліганства, що виключає його адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією.
За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу задовольнити, а постанову судді – скасувати із закриттям провадження у справі у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника Жидкової Л.І. в інтересах особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, -  ОСОБА_1  на постанову Самарського районного суду міста Дніпра від 16 лютого 2026 року – задовольнити.
Постанову Самарського районного суду міста Дніпра від 16 лютого 2026 року щодо ОСОБА_1 , яку визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - скасувати.
Прийняти нову постанову.
Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Дніпровського
апеляційного суду О.Є. Джерелейко