Справа № 405/64/26
провадження № 3/405/1/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.02.2026 	м. Кропивницький	

Суддя Подільського районного суду м. Кропивницького Юр`єва К.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП  НОМЕР_1 , громадянина України, який не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №486175 від 30.12.2025, 30.12.2025, 16 год. 20 хв., за адресою: м. Кропивницький, вул. В. Перспективна, 48, гр. ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння чіплявся до перехожих та виражався нецензурною лайкою у громадському місці, чим порушив громадський порядок та спокій громадян. 
Вказаними діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, яке передбачене ст. 173 КУпАП.
В судові засідання призначені на 12.01.2026, 21.01.2026, 05.02.2026 та 13.02.2026 ОСОБА_1 не з`явився причини неявки до суду не повідомив, про дату та час розгляду справи повідомлявся завчасно за вказаною в протоколі адресою, однак до суду повернулось рекомендоване повідомлення, в якому міститься судова повістка про виклик з відміткою про причини повернення: «За закінченням терміну зберігання». Крім того, судом розміщено оголошення про виклик ОСОБА_1 в судове засідання, призначене на 13.02.2026, яке розміщено на сайті Подільського районного суду м. Кропивницького, причини неявки до суду не повідомив, із заявою про відкладення розгляду справи не звертався. 
У п.41 рішення Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (заява №3236/02) наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. 
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі «Смірнов проти України» згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.
Відповідно до ст. 277 КУпАП встановлено строк розгляду справи, відповідно до якої справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП розглядаються протягом доби.
Зважаючи на викладені обставини, оскільки ОСОБА_1 своєчасно сповіщався про час і місце розгляду справи за вказаною ним в протоколі адресою, був обізнаним про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вживав заходів для явки до суду, не подавав письмових заперечень проти протоколу, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи. Проте, подальше відкладення розгляду справи нівелюватиме завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).
Враховуючи, що судом вжито усіх передбачених законом заходів для своєчасного сповіщення ОСОБА_1 в судові засідання, систематичну неявку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, суд не вбачає підстав для подальшого відкладення розгляду справи, а тому, судом встановлено наявність обґрунтованих підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та наявними у справі доказами, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та своєчасному розгляду справи в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.
За змістом ст. 9 КУпАП, єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Конституційний Суд України у своєму рішенні від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019 у справі щодо відповідності Конституції України (конституційності) статті 368-2 КК України зауважив, що елементом принципу презумпції невинуватості є принцип «indubioproreo», згідно з яким при оцінюванні доказів усі сумніви щодо вини особи тлумачаться на користь її невинуватості. Презумпція невинуватості особи передбачає, що обов`язок доведення вини особи покладається на державу.
Європейський суд з прав людини у своїй практиці неодноразово наголошував, що суди при оцінці доказів керуються критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Таке доведення може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою (рішення у справах «Нечипорук і Йонкало проти України», «Яременко проти України», «Кобець проти України», «Ірландія проти Сполученого Королівства» та ін.).
Дослідивши матеріали справи та оцінивши всі докази по справі, як кожен окремо, так і в їх сукупності, всебічно, повно і об`єктивно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, суд приходить до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, вважаю, що у діях ОСОБА_1 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки його вина повністю підтверджується матеріалами справи, а саме: 
-протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №486175 від 30.12.2025, у якому зазначені обставини, які встановлені судом;
- рапортом дільничного офіцера поліції СДОП ВВзГ Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, у якому зазначено, що в ході патрулювання м. Кропивницький було виявлено гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який о 16 год. 20 хв. за адресою АДРЕСА_3 у стані алкогольного сп`яніння чіплявся до перехожих та виражався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок і спокій громадян, за що на нього було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст.173 КУпАП;
- довідкою «ІПНП» згідно якої гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , неодноразово був притягнутий до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.179, ч.3 ст.109, ч.1 ст.175-1, ч.1 та ч.2 ст. 178 КУпАП.
Зазначені докази, які були досліджені судом, є належними та допустимими, та відповідають дійсним фактичним обставинам справи, та у своїй сукупності доводять наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Диспозицією ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганства, а саме за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. 
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про хуліганство» №10 від 22 грудня 2006 року, при розгляді адміністративних та кримінальних справ про хуліганство необхідно встановити всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з`ясувати чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, а також з`ясувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.
Безпосереднім об`єктом охорони за ст. 173 КУпАП є громадський порядок.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. 
Оскільки  ОСОБА_1 ставиться в провину чіплявся до перехожих та виражання нецензурною лайкою у громадському місці, відтак дії ОСОБА_1  повністю охоплюється диспозицією ст. 173 КУпАП.
Мірою відповідальності, яка застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами є адміністративне стягнення (ст. 23 КУпАП).
За змістом ст. 9 КУпАП, єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст.33 КУпАП, при накладанні адміністративного стягнення на ОСОБА_1 , суд враховує його особу, який не працює та який раніше неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.179, ч.3 ст.109, ч.1 ст.175-1, ч.1 та ч.2 ст. 178 КУпАП, характер правопорушення, ступінь вини, відсутність обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, та приходить до висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 грн., та вважає, що саме це адміністративне стягнення та його розмір буде сприяти вихованню в дусі додержання законів України.
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, з ОСОБА_1 слід стягнути судовий збір у розмірі 665 грн. 60 коп.
На підставі викладеного, керуючись 9, 33, 40-1, 173, 266, 283, 284, 287 КУпАП, суд, 

постановив:

Визнати  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП  НОМЕР_1 , винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП України, та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі семи неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 (сто дев`ятнадцять) грн.
Штраф має бути сплачений не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення правопорушнику копії постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
У разі несплати штрафу у вказаний строк надіслати постанову про накладення штрафу для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягнути: подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП та зазначений у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень, розмір яких (витрат) визначається Кабінетом Міністрів України.-
Стягнути з  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП  НОМЕР_1 , на користь держави судовий збір в розмірі 665 грн. 60 коп.
Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду через Подільський районний суд м. Кропивницький протягом десяти днів з дня її винесення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо її не скасовано, набирає законної сили після залишення апеляційної скарги без задоволення, а постанови, - без змін, чи зміні постанови. 

Суддя         Катерина  Сергіївна Юр`єва