УХВАЛА

14 квітня 2026 року
м. Київ

справа № 991/8752/25
провадження № 61-13806св25

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 

Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Осіяна О. М., Сакари Н. Ю., 

розглянув у попередньому судовому засіданні у порядку письмового провадження касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Малік Ярослав Павлович, на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 29 серпня 2025 року в складі колегії суддів: Чернової О. В., Крикливої Т. Г., Ткаченка О. В., та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03 жовтня 2025 року в складі колегії суддів: Глотова М. С., Михайленка Д. Г., Семенникова О. Ю., 

у справі за заявою прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Кедрука Вадима Валерійовича про забезпечення позову до подання позовної заяви держави Україна в особі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення у дохід держави та 

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2025 року прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури
Кедрук В. В. звернувся до Вищого антикорупційного суду із заявою про забезпечення позову до подання позовної заяви держави Україна в особі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури до ОСОБА_1 як особи, уповноваженої на виконання функцій держави, ОСОБА_2 про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення у дохід держави.

Заява про забезпечення позову до подання позовної заяви обґрунтована тим, що прокурором буде подано протягом десяти днів позов до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про (1) визнання необґрунтованими активів:
- квартири, загальною площею 116,7 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю на день набуття 4 650 000 грн;
- грошових коштів, що перебували на банківському рахунку 
ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 у сумі 2 597 780 грн;
та (2) стягнення:
- з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_3 ) в дохід держави Україна квартири загальною площею 116,7 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , вартістю на день набуття 4 650 000 грн;
- з ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в дохід держави Україна 2 597 780 грн, як вартість необґрунтованого активу у розмірі 2 597 780 грн (два мільйони п`ятсот дев`яносто сім тисяч сімсот вісімдесят гривень).

У зв`язку з чим прокурор просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на:
- квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 116,7 кв.м, реєстраційний номер 2212022980000, вартістю на день набуття 4 650 000 грн, яка належить ОСОБА_2 на праві власності;
-транспортний засіб «NISSAN X-TRAIL», 2025 p.в., VIN: НОМЕР_4 , д.н.з. НОМЕР_5 , вартістю на день набуття 2 165 000 грн, який належить ОСОБА_1 на праві власності;

та заборони на переміщення транспортного засобу NISSAN X-TRAIL, 2025 року випуску, VIN-код: НОМЕР_4 , державний номер НОМЕР_5 , за межі території України.

В обґрунтування вказаної заяви прокурор зазначав, що з 05.11.2013 ОСОБА_1 працює на посаді начальника управління освіти Дніпровської районної в місті Києві державної адміністрації та відповідно є особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

02.11.2020 ОСОБА_2 - член сім`ї ОСОБА_1 (мати), набула у власність актив, а саме квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 , загальною площею 116,7 кв.м, реєстраційний номер 2212022980000, вартістю на день набуття 4 650 000 грн.

На переконання прокурора, незважаючи на те, що вказаний об`єкт нерухомого майна зареєстрований за ОСОБА_2 , він придбаний в інтересах та за дорученням ОСОБА_1 , яка має можливість прямо чи опосередковано вчиняти щодо такого активу дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ним. Тобто, існує зв`язок між зазначеним активом та ОСОБА_1 , яка на момент їх придбання була особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Можливість набуття ОСОБА_2 вказаного активу за рахунок законних доходів є сумнівним, зокрема, з урахуванням майнового стану відповідачів, доходів, що були отримані ними, видатків, а також наявних у них грошових активів.

Окрім того, прокурор зазначав про набуття ОСОБА_1 у 2021-2024 роках у власність грошових коштів, що перебували на її банківському рахунку в АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 , у сумі 2 597 780 грн шляхом внесення готівкових коштів через термінали, поповнення або переказу коштів іншими фізичними особами без наявності правомірних підстав для їх отримання, та відповідно вказує, що такі активи не можуть вважатись законними доходами. Оскільки грошові кошти у сумі 2 597 780 грн ОСОБА_1 були безповоротно витрачені, з урахуванням наявної неможливості накладення арешту саме на оспорюваний актив, прокурор вказує на необхідності накладення арешту на інше майно ОСОБА_1 , що відповідає вартості активів, які є предметом спору, а саме автомобіль «NISSAN X-TRAIL», 2025 р.в., VIN: НОМЕР_4 , договір N?A-25/05-05 від 09.05.2025, державний номерний знак НОМЕР_6 , належний ОСОБА_1 на праві власності (свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_7 від 22.05.2025), вартістю 2 165 000 грн станом на день набуття права власності. На переконання прокурора, з метою забезпечення збереження майна, на яке може бути звернено стягнення та яке наразі належить на праві власності особам, які можуть отримати статус відповідача, існує необхідність для забезпечення позову шляхом накладення арешту на цей актив із забороною його переміщення за межі території України. Прокурор також акцентував увагу на тому, що з урахуванням відсутності заборони покидати межі України під час дії воєнного стану ОСОБА_1 як власник транспортного засобу може з використанням такого рухомого майна у будь-який час особисто здійснити перетин державного кордону України або забезпечити транспортування такого майна іншими особами. Це свідчить про необхідність вжити додаткових заходів (разом з накладенням арешту) щодо автомобіля «NISSAN X-TRAIL», 2025 р.в., VIN: НОМЕР_4 , д.н.з. НОМЕР_6 шляхом заборони його переміщення за межі території України.

У заяві про забезпечення позову прокурор просить накласти арешт на активи, належні відповідачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , посилаючись на те, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання судового рішення у випадку задоволення позову, та з метою збереження активів.

Вищий антикорупційний суд ухвалою від 29 серпня 2025 року заяву прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Кедрука В. В. про забезпечення позову до подання позовної заяви задовольнив.
Наклав арешт на:
- квартиру АДРЕСА_2 , яка перебуває у власності ОСОБА_2 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 2212022980000;
- транспортний засіб «NISSAN X-TRAIL», 2025 року випуску, VIN-код: НОМЕР_4 , реєстраційний номер НОМЕР_5 , який перебуває у власності ОСОБА_1 (свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_7 від 22 травня 2025 року).
Заборонив переміщення транспортного засобу «NISSAN X-TRAIL», 2025 року випуску, VIN-код: НОМЕР_4 , державний номерний знак НОМЕР_5 , за межі території України.
Указав, що арешт накладено без заборони користування майном.

Не погодившись із рішенням суду першої інстанції, представник ОСОБА_1 - адвоката Малік Я. П., подав апеляційну скаргу.

Апеляційна палата Вищого антикорупційного суду постановою від 03 жовтня 2025 рокуапеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - адвоката Маліка Я. П., залишила без задоволення, а ухвалу Вищого антикорупційного суду від 29 серпня 2025 року залишила без змін.

04 листопада 2025 року ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Малік Я. П., через підсистему «Електронний суд» подала до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 29 серпня 2025 року та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03 жовтня 2025 року у цій справі, у якій представник заявниці, посилаючись на порушення судами попередніх інстанцій норм процесуального права, просить скасувати ухвалу Вищого антикорупційного суду від 29 серпня 2025 року та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03 жовтня 2025 року і ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Верховний Суд ухвалою від 01 грудня 2025 року у складі колегії суддів Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Карпенко С. О., Фаловської І. М. відкрив касаційне провадження у цій справі, витребував справу із суду першої інстанції. 

У грудні 2025 року справа надійшла до Верховного Суду.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13 квітня 2026 року цю справу призначено судді-доповідачеві Сердюку В. В., судді, які входять до складу колегії: Осіян О. М., Сакара Н. Ю. 

Статтею 388 ЦПК України передбачено, що судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд.

Згідно із пунктом 1 частини першої статті 389 ЦПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити у касаційному порядку рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині третій цієї статті.

Відповідно до абзацу 1 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу.

Відповідно до частини п`ятої статті 401 ЦПК України суд касаційної інстанції призначає справу до судового розгляду за відсутності підстав, встановлених частинами третьою, четвертою цієї статті. Справа призначається до судового розгляду, якщо хоча б один суддя із складу суду дійшов такого висновку.

Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду.

Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України в суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Зокрема, в частині тринадцятій статті 7 ЦПК України передбачено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними в справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Європейський суд з прав людини зазначив, що процедура допуску скарг до розгляду та провадження виключно з питань права, на відміну від того, що стосується питань фактів, може відповідати вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, навіть якщо скаржнику не була надана можливість бути особисто заслуханим апеляційним чи касаційним судом, за умови, якщо відкрите судове засідання проводилось у суді першої інстанції і якщо суди вищої інстанції не мали встановлювати факти справи, а лише тлумачили відповідні юридичні норми (рішення в справі «Жук проти України» від 21 жовтня 2010 року).

Таким чином, питання виклику учасників справи для надання пояснень вирішується Верховним Судом з огляду на встановлену необхідність таких пояснень.

Оскільки суд касаційної інстанції не встановив необхідності надання пояснень сторонами у справі на стадії касаційного перегляду судових рішень, то підстави для розгляду справи за участю учасників справи в суді касаційної інстанції відсутні.

За таких обставин, розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами, а копія судового рішення направлена у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України. 

З урахуванням категорії і складності справи та відповідно до частини одинадцятої статті 34 ЦПК України справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.

Згідно із частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, така інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.

Керуючись статтею 401 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду

ПОСТАНОВИВ:

Справу за заявою прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Кедрука Вадима Валерійовича про забезпечення позову до подання позовної заяви держави Україна в особі Спеціалізованої антикорупційної прокуратури до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення у дохід держави, за касаційною скаргою  ОСОБА_1 , в інтересах якої діє адвокат Малік Ярослав Павлович, на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 29 серпня 2025 року та постанову Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 03 жовтня 2025 року призначити до судового розгляду.

Справу розглянути у порядку спрощеного позовного провадження колегією в складі п`яти суддів за наявними у справі матеріалами без повідомлення учасників справи. Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України. 

Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Судді: В. В. Сердюк

О. М. Осіян

Н. Ю. Сакара