П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 лютого 2026 року м. Київ

Справа № 757/25825/23
Апеляційне провадження №22-ц/824/2941/2026

Київський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справах: судді-доповідача: Соколової В.В.
суддів: Желепи О.В., Поліщук Н.В.
за участю секретаря Липченко О.С.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва, постановлену під головуванням судді Литвинової І.В. 15 вересня 2025 року у м. Київ, за заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про скасування заходів забезпечення позову, у справі за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про стягнення коштів та зобов`язання вчинити певні дії, 

В С Т А Н О В И В

Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 15 вересня 2025 року заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» про скасування заходів забезпечення позову - задоволено.
Скасовано арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23 червня 2023 року про забезпечення позову, шляхом заборони Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» вчиняти дії, спрямовані на нарахування та стягнення будь-яких процентів та будь-яких інших платежів з карткових рахунків ОСОБА_1 , а саме: № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), що відкритий а АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, відповідно до договору SAMDNWFC00007966088 від 15 серпня 2014 року, та № НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), що відкритий а АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, відповідно до договору SAMDNWFC00038656519 від 08 листопада 2017 року в рахунок погашення заборгованості за договором SAMDNWFC00038656519 від 08 листопада 2017 року до набрання законної сили рішенням у цивільній справі №757/25825/23-ц.
Ухвала суду мотивована тим, що судове рішення, яким було відмовлено у задоволенні позовних вимог, набрало законної сили, а тому суд дійшов висновку про доцільність задоволення заяви представника відповідача про скасування, визначених в ухвалі суду від 23 червня 2023 року заходів, вжитих для забезпечення позову.

Не погодився із вказаною ухвалою позивач ОСОБА_1 , його представником подана апеляційна скарга, в якій він вказує на те, що оскаржувана ухвала суду винесена з порушенням норм процесуального права. Представник зазначає, що ані ОСОБА_1 , ані його представник, які зареєстровані в системі «Електронний суд» - не отримували від АТ КБ «ПриватБанк» жодних копій документів, в результаті чого судом першої інстанції порушено принцип змагальності сторін та право на судовий захист у цивільних правовідносинах та на справедливий суд, передбачене статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Крім того суд першої інстанції не розглянув клопотання ОСОБА_1 від 14 вересня 2025 року та від 15 вересня 2025 року про перенесення розгляду справи 
На підставі викладеного, просить скасувати ухвалу суду першої інстанції та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви представника АТ КБ «ПриватБанк» про скасування заходів забезпечення позову у справі №757/25825/23-ц.

01 жовтня 2025 року представник ОСОБА_1 подав доповнення до апеляційної скарги.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 30 жовтня 2025 року доповнення ОСОБА_1 до апеляційної скарги на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 15 вересня 2025 року - залишено без розгляду. Відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Печерського районного суду міста Києва від 15 вересня 2025 року та призначено до розгляду в судовому засіданні.

У відзиві на апеляційну скаргу представник АТ КБ «ПриватБанк» вказує на те, що процесуальний закон не передбачає обов`язку сторони надсилати клопотання про скасування заходів забезпечення позову іншим учасникам справи. Також представник вказує на те, що ОСОБА_1 та його представник були повідомлені про розгляд клопотання про скасування заходів забезпечення позову, шляхом надсилання судової кореспонденції на поштову адресу ОСОБА_1 та його представника. Крім того, ОСОБА_1 та його представник в апеляційній скарзі самі підтвердили про свою обізнаність про розгляд скарги зазначивши, що ними було подано клопотання про відкладення судового засідання призначеного на 15 вересня 2025 року. 
За таких обставин, просить ухвалу суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення. 

В судовому засіданні представник позивача - Зінченко М.М, підтримав апеляційну скаргу та просив задовольнити її вимоги з підстав, викладених в ній.
Представник відповідача - ОСОБА_2 просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з'явились в судове засідання, перевіривши доводи апеляційної скарги, законність та обґрунтованість ухвали суду в межах апеляційного оскарження, колегія суддів виходить з такого.

В апеляційній скарзі позивач посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, щодо його належного повідомлення про судове засідання щодо вирішення питання про скасування заходів забезпечення позову. А тому вказане питання підлягає вирішенню першочергово.

З матеріалів справи вбачається, що рішення по суті спору було ухвалено 22 серпня 2024 року, набрало законної сили після його перегляду апеляційним судом 14 травня 2025 року (а.с. 188-193 т.1, 72-83 т.2). 
29 травня 2025 року представник відповідача через систему «Електронний суд» подав заяву про скасування заходів забезпечення позову, яка мотивована тим, що судом першої інстанції в рішенні від 22 серпня 2024 року, яким було відмовлено в задоволенні позовних вимог, не було вирішено питання про скасування заходів забезпечення позову (а.с.84-85 т.2).
24 червня 2025 року судом першої інстанції було сформоване судове повідомлення про призначений розгляд заяви про скасування заходів забезпечення позову на 15 вересня 2025 року о 14.30 годин. В повідомленні вказано поштові адреси позивача та його представника. (а.с.101 т.2) 
Згідно з довідкою суду першої інстанції від 15 вересня 2025 року у зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалась (а.с.102 т.2).
15 вересня 2025 року судом першої інстанції постановлено оскаржувану ухвалу, якою скасовані заходи забезпечення позову (а.с.103-104 т.2).
Матеріали справи містять клопотання направлене ОСОБА_1 14 вересня 2025 року о 23.59 годин, в якому він вказує про те, що із застосунку «Дія» йому стало відомо про призначене на 15 вересня 2025 року о 14.30 годин судове засідання, а також наведені дані з сайту Печерського районного суду м. Києва, де міститься інформація про розгляд заяви про забезпечення (скасування забезпечення) позову у цій справі. Реєстрація вказаного клопотання проведене судом першої інстанції 15 вересня 2025 року (а.с. 106-108). 

В силу ч.1 ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 158 ЦПК України клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду.
Згідно з ч.ч.2, 4,5 ст. 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.
Згідно з усталеною практикою, викладеною в рішеннях Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Зокрема, в рішенні від 26 квітня 2007 року у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Виходячи з наведених норм процесуального закону, заяву про скасування заходів забезпечення позову суд має розглянути в п`ятиденний строк в судовому засіданні. Водночас, дана норма не вказує на те, що питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується судом за обов`язкової участі сторін у справі. А отже, законодавцем не визначено обов`язкового повідомлення учасників справи про розгляд питання щодо скасування заходів забезпечення позову.
Крім цього слід звернути увагу на те, що сторона позивача була обізнана про надходження заяви відповідача про скасування заходів забезпечення позову і про призначення цього питання до розгляду в судовому засіданні, про що свідчить звернення з клопотанням про відкладення розгляду справи. Разом з тим сторона позивача в судове засідання не з`явилась, причини неявки суду не повідомила, а її клопотання про відкладення розгляду справи не є безумовною підставою для вчинення такої процесуальної дії як відкладення судового засідання, до того ж призначеного щодо питання про скасування заходів забезпечення позову, після набрання законної сили рішення суду про відмову у позові. 
За вказаних обставин, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги про порушення судом норм процесуального права, щодо неналежного повідомлення ОСОБА_1 про розгляд заяви, слід визнати безпідставними, а відтак і вони не можуть бути підставою для скасування ухвали суду першої інстанції.

По суті порушеного питання про скасування заходів забезпечення позову апеляційний суд виходить з такого.
Так, в провадженні Печерського районного суду міста Києва знаходилася цивільна справа ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів.
В ході розгляду справи ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 23 червня 2023 року було задоволено заяву позивача про забезпечення позову. Вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» (код ЄДРПОУ 14360570) вчиняти дії, спрямовані на нарахування та стягнення будь-яких процентів та будь-яких інших платежів з карткових рахунків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ), а саме: № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), що відкритий а АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, відповідно до договору SAMDNWFC000007966088 від 15 серпня 2014 року, та № НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), що відкритий а АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, відповідно до договору SAMDNWFC00000038656519 від 08 листопада 2017 року в рахунок погашення заборгованості за договором SAMDNWFC00000038656519 від 08 листопада 2017 року до набрання законної сили рішенням у цивільній справі №757/25825/23-ц (а.с. 50-51 т.1).
Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 31 серпня 2023 року виправлено описки, допущені в ухвалі Печерського районного суду міста Києва від 23.06.2023 року, справа №757/25825/23-ц, вважати вірним у тексті ухвали номери договорів «SAMDNWFC00007966088» та «SAMDNWFC00038656519», та викладено абзац 2 резолютивної частини ухвали у наступній редакції: «Вжити заходів забезпечення позову шляхом заборони Акціонерному товариству Комерційний банк «ПриватБанк» (код ЄДРПОУ 14360570) вчиняти дії, спрямовані на нарахування та стягнення будь-яких процентів та будь-яких інших платежів з карткових рахунків ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_5 ), а саме: № НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), що відкритий а АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, відповідно до договору SAMDNWFC00007966088 від 15 серпня 2014 року, та № НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ), що відкритий а АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, відповідно до договору SAMDNWFC00038656519 від 08.11.2017 року в рахунок погашення заборгованості за договором SAMDNWFC00038656519 від 08 листопада 2017 року до набрання законної сили рішенням у цивільній справі №757/25825/23-ц» (а.с. 166-167 т.1).

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 22 серпня 2024 року залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 14 травня 2025 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів відмовлено (а.с. 188-193 т.1, 72-83 т.2).
За даними Єдиного державного реєстру судових рішень ухвалою Верховного Суду від 23 липня 2025 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник ОСОБА_4 , на рішення Печерського районного суду міста Києва від 22 серпня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 14 травня 2025 року в справі за позовом ОСОБА_1  до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Відповідно до положень ч.ч. 1,2,4 ст. 158 ЦПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи. Клопотання про скасування заходів забезпечення позову розглядається в судовому засіданні не пізніше п`яти днів з дня надходження його до суду. За результатами розгляду клопотання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом, постановляється ухвала.
В порядку визначеному ч. 9 ст. 158 ЦПК України у випадку ухвалення рішення щодо повної відмови у задоволенні позову суд у відповідному судовому рішенні зазначає про скасування заходів забезпечення позову.
У постанові Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року № 9 роз`яснено, забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. у п. 10 цієї постанови вказано, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

За змістом даних норм процесуального закону скасування заходів забезпечення позову пов`язане перш за все із результатами розгляду справи і вирішенням спору по суті, при цьому правомірність вжиття таких заходів судом не оцінюється при вирішенні питання про їх скасування.
З наведених обставин справи вбачається, що рішення Печерського районного суду міста Києва від 22 серпня 2024 року про відмову у задоволенні заявлених позовних вимог ОСОБА_1 до АТ КБ «ПриватБанк» про зобов`язання вчинити дії та стягнення коштів набрало законної сили. 
Враховуючи результат розгляду справи, суд першої інстанції мав право вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову у відповідному судовому рішенні.
За таких обставин, станом на час звернення відповідача із заявою про скасування заходів забезпечення позову, необхідність у їх дії відпала, що свідчить про наявність підстав передбачених ч.ч 7,8 ст. 158 ЦПК України для скасування заходів забезпечення позову в даній справі.
В доводах апеляційної скарги та в судовому засіданні апеляційного суду представник позивача висловлюючи прохання про відмову в задоволенні заяви відповідача про скасування заходів забезпечення позову не вказав правових підстав для цього.
Сукупність вищезазначених обставин та положень закону свідчить про те, що суд першої інстанції у відповідності до вимог, передбачених ст. 158 ЦПК України, дійшов вірного висновку про наявність правових підстав для скасування заходу забезпечення позову.

Згідно ч. 1 ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду першої інстанції відповідає обставинам справи, постановлена із додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому підстави для її скасування з мотивів викладених в апеляційній скарзі відсутні.

Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 381- 384 ЦПК України, суд апеляційної інстанції

П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.
Ухвалу Печерського районного суду міста Києвавід 15 вересня 2025 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 (тридцяти) днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач: В.В. Соколова

Судді: О.В. Желепа 

Н.В. Поліщук