КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 квітня 2026 року м. Київ справа №320/51168/24
Київський окружний адміністративний суд у складі судді Жукової Є.О., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи адміністративну справу 
за позовом 	ОСОБА_1 	
до	1. Міністерства внутрішніх справ України в особі Відділу координації пенсійних питань; 2. Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях	
про	визнання протиправними дій, зобов`язання вчинити дії,	

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Міністерства внутрішніх справ України в особі Відділу координації пенсійних питань (відповідач-1), в якому просить суд:
- визнати протиправними дії Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України щодо відмови виготовити довідку про грошове забезпечення станом 01.01.2023 року з урахуванням середньої заробітної плати по посаді Позивача для перерахунку із 01 лютого 2023 року основного розміру пенсії Позивача відповідно до частини 4 статті 63 Закону України № 2262-ХП;
- зобов`язати Відділ координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України виготовити довідку про грошове забезпечення станом 01.01.2023 року з урахуванням середньої заробітної плати по посаді Позивача для перерахунку із 01 лютого 2023 року основного розміру пенсії Позивача відповідно до частини 4 статті 63 Закону України № 2262-ХП.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.11.2024 відкрито провадження у справі, суд ухвалив здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, встановленими ст. ст. 257-262 КАС України без повідомлення (виклику) учасників справи, суд ухвалив залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача – Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях (21010, м. Вінниця, вул. Ботанічна, 24, код ЄДРПОУ 45400935).
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 18.12.2025 виключено Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях із переліку учасників справи - третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, залучено у якості другого відповідача Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях (відповідач-2), розгляд справи розпочато спочатку.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на протиправність відмови відповідача-1 у підготовці та наданні оновлених довідок про розмір грошового забезпечення, оскільки у зв`язку із зміною розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у 2023 році, позивач набув право на перерахунок його пенсії, виходячи із розміру посадового оклад та окладу за військове звання, розрахованих шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом станом на 01.01.2023 відповідно.
Відповідач-1 у поданому відзиві зазначає, особою, уповноваженою видавати довідки про розмір грошового забезпечення, є Регіональний сервісний центр Головного сервісного центру МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях (філія ГСЦ МВС) (код ЄДРПОУ 45400935), а не МВС України. За таких підстав, звернення ОСОБА_1 для розгляду та надання відповіді заявнику відповідно до ст. 7 Закону України «Про звернення громадян» Відділом координації пенсійних питань МВС України було надіслано листом від 11.07.2024 № 21446/51-2024 до Регіонального сервісного центру Головного сервісного центру МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях (філія ГСЦ МВС), яким у липні 2024 року надавалась відповідь позивачу.
Поряд з цим вказує, зміни до Постанови № 988, які б стосувалися підвищення розміру грошового забезпечення поліцейським, як обов`язкової передумови для виникнення обов`язку для перерахунку пенсії, з моменту набрання чинності цієї Постанови Урядом не вносилися. Тому у позивача не виникло право на отримання оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 для перерахунку пенсії з 01.02.2023, оскільки не було підвищено розміру посадового окладу та інших видів грошового забезпечення поліцейських на підставі рішення Кабінету Міністрів України.
Відповідач-2 у поданому відзиві вказує, що право позивача на перерахунок пенсії у зв`язку зі зміною розміру грошового забезпечення виникає виключно у зв`язку з прийняттям рішення Кабінетом Міністрів України про перерахунок такої пенсії конкретно визначеній категорії пенсіонерів, що має наслідком застосування відповідної процедури, передбаченої, зокрема, пунктом 3 Порядку № 45, згідно з яким на підставі списків уповноважені органи готують довідки про розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсій, для кожної особи, зазначеної в списку, за формою згідно з додатками 2 і 3 та у місячний строк подають їх головним управлінням Пенсійного фонду України.
Законодавство не наділяє відповідача повноваженнями самостійно вказувати у довідці розмір грошового забезпечення, що враховується для перерахунку пенсії. Такі повноваження належать виключно Кабінету Міністрів України, реалізація яких, згідно ч.4 ст. 63 Закону №2262 та Порядку № 45, має стати підставою для подальших дій, зокрема для відповідача.
Отже, механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону № 2262-XII, визначений Порядком № 45. З огляду на відсутність списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку станом на 01.01.2023 року, не настали обставини, які можуть слугувати підставою для перерахунку пенсії позивача призначеної відповідно до Закону №2262-ХІІ, а тому підстави для видачі спірної довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 відсутні.
Розглянувши подані сторонами документи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та відзив, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд 

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернувся до Відділу координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України із заявою щодо виготовлення довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01 січня 2023 року відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 30.08.2017 «Про грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб.
Листом від 11.07.2024 №21446/51-2024 Відділ координації пенсійних питань Міністерства внутрішніх справ України відповідно до статті 7 Закону України «Про звернення громадян» направлено за належністю звернення ОСОБА_1 , для розгляду та надання відповіді заявнику до Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях.
Листом від 23.07.2024 №31/31/К-1417-1073-2024 Регіональний сервісний центр ГСЦ МВС у Вінницькій, Черкаській та Кіровоградській областях проінформував позивача, зміни, унесені в частину четверту статті 63 Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», які набрали чинності з 01 січня 2017 року, створили умови, за яких перерахунок пенсії може бути проведений виключно в разі прийняття Кабінетом Міністрів України рішення про умови, порядок та розміри його проведення.
Водночас згідно положень «Порядку проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", та внесення змін до постанови Кабінету Міністрів України від 17 липня 1992 р. № 393», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 року № 45, підготовка та надсилання територіальними органами Пенсійного фонду України списків осіб, пенсії яких підлягають перерахунку, залишається однією з умов для підготовки відповідних довідок уповноваженим органом.
Зазначено, що питання грошового забезпечення поліцейських регулюються Постановою КМУ від 11 листопада 2015 року № 988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції», яка не передбачає змін у грошовому забезпеченні поліцейських станом на 01.01.2023 року.
Вважаючи таку відмову щодо видачі та направленні до пенсійного органу довідки протиправною, а свої права та охоронювані законом інтереси порушеними, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Досліджуючи надані сторонами докази, наявні в матеріалах справи, оцінюючи їх в сукупності, суд дійшов наступних висновків.
Стаття 3 Конституції України проголошує, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Ця норма є об`єктивним продовженням задекларованого в статті 1 Конституції статусу України як соціальної та правової держави.
Громадяни мають право на соціальний захист у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, у старості та в інших випадках, установлених законом (частина перша статті 46 Конституції України). В Україні на конституційному рівні гарантовано право громадян на соціальний захист, для забезпечення якого необхідне здійснення комплексу державно-правових заходів, одним із яких є законодавче визначення основ соціального захисту, форм і видів пенсійного забезпечення (пункт 6 частини першої статті 92 Конституції України).
Так, пенсійне забезпечення окремих категорій громадян регулюється спеціальними законами з урахуванням особливостей умов праці, характеру, складності і значущості виконуваної роботи, ступеня відповідальності, певних обмежень конституційних прав і свобод тощо.
Умови, норми і порядок пенсійного забезпечення громадян України із числа осіб, які перебували на військовій службі, службі в органах внутрішніх справ, Національній поліції, Національному антикорупційному бюро України, Службі судової охорони, державній пожежній охороні, Державній службі спеціального зв`язку та захисту інформації України, органах і підрозділах цивільного захисту, податковій міліції, Бюро економічної безпеки України чи Державній кримінально-виконавчій службі України, визначає Закон №2262-ХІІ.
Згідно з частиною вісімнадцятою статті 43 Закону №2262-XII у разі якщо на момент призначення або виплати пенсії відбулася зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення та/або були введені для зазначених категорій осіб нові щомісячні додаткові види грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії у розмірах, встановлених законодавством, пенсія призначається з урахуванням таких змін та/або нововведень, а призначена пенсія підлягає невідкладному перерахунку.
Відповідно до частини четвертої статті 63 Закону №2262-ХІІ усі призначені за цим Законом пенсії підлягають перерахунку у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, на умовах, у порядку та розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України. У разі якщо внаслідок перерахунку пенсій, передбаченого цією частиною, розміри пенсій звільненим зі служби військовослужбовцям, особам, які мають право на пенсію за цим Законом, є нижчими, зберігаються розміри раніше призначених пенсій.
Механізм проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону №2262-XII, визначений Порядком проведення перерахунку пенсій, призначених відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2008 №45 (далі - Порядок №45), пунктом 1 якого установлено, що пенсії, призначені відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі - Закон), у зв`язку з підвищенням грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію згідно із Законом, перераховуються на умовах та в розмірах, передбачених Кабінетом Міністрів України.
З наведеного слідує, що підставою для проведення перерахунку пенсії особам, які отримують пенсію за нормами Закону №2262-ХІІ, є: 1) зміна розміру хоча б одного з видів грошового забезпечення відповідних категорій військовослужбовців, осіб, які мають право на пенсію за цим Законом, або 2) введення для зазначених категорій осіб нових щомісячних додаткових видів грошового забезпечення, проведені на підставі рішення Кабінету Міністрів України, оскільки саме цьому органу законодавчо надано право на встановлення умов та порядку перерахунку пенсій, а також розмірів грошового забезпечення для такого перерахунку.
Статтею 9 Закону України від 20.12.1991 №2011-XII «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»(далі - Закон №2011-XII), визначено, що держава гарантує військовослужбовцям достатнє матеріальне, грошове та інші види забезпечення в обсязі, що відповідає умовам військової служби, стимулює закріплення кваліфікованих військових кадрів.
Згідно із частиною другою статті 9 Закону №2011-ХІІ до складу грошового забезпечення входять: посадовий оклад, оклад за військовим званням; щомісячні додаткові види грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премія); одноразові додаткові види грошового забезпечення.
Грошове забезпечення визначається залежно від посади, військового звання, тривалості, інтенсивності та умов військової служби, кваліфікації, наукового ступеня і вченого звання військовослужбовця. Грошове забезпечення підлягає індексації відповідно до закону (частина третя статті 9 Закону №2011-ХІІ).
30.08.2017 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №704 (набрала чинності 01.03.2018), якою затверджено тарифні сітки розрядів і коефіцієнтів посадових окладів, схеми тарифних розрядів, тарифних коефіцієнтів, додаткові види грошового забезпечення, розміри надбавки за вислугу років військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу та деяких інших осіб.
Відповідно до пункту 2 Постанови №704 грошове забезпечення військовослужбовців, осіб рядового і начальницького складу складається з посадового окладу, окладу за військовим (спеціальним) званням, щомісячних (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, винагороди, які мають постійний характер, премії) та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Пунктом 4 Постанови №704 (в первинній редакції на дату прийняття) встановлено, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13, 14.
Додатки 1, 12, 13, 14 до Постанови №704 також містять примітки, відповідно до яких, зокрема посадові оклади за розрядами тарифної сітки та оклади за військовим (спеціальним) званням визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року (але не менше 50 відсотків розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 1 січня календарного року), на відповідний тарифний коефіцієнт.
21.02.2018 Кабінет Міністрів України прийняв Постанову №103 «Про перерахунок пенсій особам, які звільнені з військової служби, та деяким іншим категоріям осіб» (далі - Постанова №103), пунктом 6 якої внесено зміни до постанов Кабінету Міністрів України, що додаються. Зокрема, у Постанові №704 пункт 4 викладено в такій редакції: 4. Установити, що розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу визначаються шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2018 р., на відповідний тарифний коефіцієнт згідно з додатками 1, 12, 13 і 14.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 29.01.2020 у справі №826/6453/18 визнано протиправним та скасовано пункт 6 Постанови №103.
Отже, після 29.01.2020 була відновлена дія пункту 4 Постанови №704 у первісній редакції, котра визначала розміри посадових окладів, окладів за військовими (спеціальними) званнями військовослужбовців, осіб рядового та начальницького складу шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, а не на 01.01.2018.
Однак суд зазначає, що 29.12.2015 набрав чинності Закон України від 23.12.2015 №900-VIII «Про внесення змін до деяких законів України щодо забезпечення гарантій соціального захисту колишніх працівників органів внутрішніх справ України та членів їх сімей». Цим Законом статтю 63 Закону №2262-XII доповнено новою частиною третьою, згідно з якою перерахунок пенсій особам начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції та податкової міліції), які мають право на пенсійне забезпечення або одержують пенсію на умовах цього Закону, здійснюється з урахуванням видів грошового забезпечення, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавок, доплат, підвищень) та премій у розмірах, встановлених законодавством для поліцейських.
11.11.2015 Кабінет Міністрів України прийняв постанову №988 «Про грошове забезпечення поліцейських Національної поліції» (далі - Постанова №988).
Пунктом 2 Постанови №988 установлено, що грошове забезпечення поліцейських складається з посадового окладу, окладу за спеціальним званням, щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (підвищення посадового окладу, надбавки, доплати, які мають постійний характер), премії та одноразових додаткових видів грошового забезпечення.
Відповідно до статті 94 Закону України «Про Національну поліцію» та Постанови №988, наказом МВС України від 06.04.2016 №260 затверджено Порядок та умови виплати грошового забезпечення поліцейським Національної поліції та курсантам вищих навчальних закладів МВС із специфічними умовами навчання (далі - Порядок №260).
Порядком №260 установлено такі додаткові види грошового забезпечення: надбавка за специфічні умови проходження служби в поліції (пункт 4 Порядку №260), надбавка за безперервний стаж на шифрувальній роботі (пункт 5 Порядку №260),надбавка за виконання функцій державного експерта з питань таємниць (пункт 6 Порядку №260), надбавка за службу в умовах режимних обмежень (пункт 7 Порядку №260), надбавка за почесне звання «заслужений» (пункт 8 Порядку №260), доплата за науковий ступінь з відповідної спеціальності (пункт 9 Порядку №260), доплата за вчене звання (пункт 10 Порядку №260), доплата за службу в нічний час (пункт 11 Порядку №260).
Судом встановлено, ОСОБА_1 перебуває на обліку в Головному управлінні Пенсійного фонду України у Вінницькій області та отримує пенсію за вислугу років відповідно до Закону України "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб".
21.09.2021 року ДУ "Територіальне медичне об`єднання МВС України по Вінницькій області" виготовлено оновлену довідку №2431 про розмір грошового забезпечення позивача станом на листопад 2019 року, із зазначенням відомостей про розміри щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії.
Рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 30..05.2022 у справі №120/122/22-а зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області здійснити ОСОБА_1 перерахунок та виплату пенсії, починаючи з 01.12.2019 року на підставі довідки Держаної установи "Територіальне медичне об`єднання Міністерства внутрішніх справ України по Вінницькій області" від 21.09.2021 року №2431, враховуючи зазначені у цій довідці відомості про розміри основних та щомісячних додаткових видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення) та премії, з урахуванням раніше виплачених сум.
Наведене вище свідчить про те, що позивач є колишнім працівником органів внутрішніх справ України та до розрахунку розміру його грошового забезпечення підлягає застосуванню Постанова №988.
Суд наголошує, що складові грошового забезпечення, їх розміри та схема окладів за спеціальними званнями поліцейських та колишніх працівників органів внутрішніх справ України (за прирівняною посадою поліцейського) регулюються нормами Постанови №988, а не нормами Постанови №704. Постанова №704 не поширюється на осіб начальницького і рядового складу органів внутрішніх справ України (міліції) та поліцейських.
З часу прийняття Постанови №988 визначений розмір видів грошового забезпечення поліцейських не змінився, при цьому складові грошового забезпечення поліцейських не обчислюються з розрахункової величини прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року.
Враховуючи вищевикладені обставини, суд зазначає, що на позивача, як на колишнього працівника органів внутрішніх справ України не розповсюджуються норми Постанови №704, тому відсутні підстави отримання оновленої довідки про розмір грошового забезпечення станом на 01.01.2023 у відповідності до вимог статей 43 і 63 Закону №2262-ХІІ, положень Постанови №704, із зазначенням відомостей про розміри посадового окладу, окладу за військове звання та інших щомісячних видів грошового забезпечення (надбавки, доплати, підвищення та премії), розмір яких визначається із застосуванням розміру посадового окладу шляхом множення розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, на відповідний тарифний коефіцієнт, для перерахунку його пенсії.
З огляду на вищевикладене, суд дійшов до висновку, що відмовляючи позивачу у видачі оновленої довідки про розмір його грошового забезпечення станом 01.01.2023, відповідач-2 діяв на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені чинним законодавством, з огляду на що в задоволенні адміністративного позову належить відмовити повністю.
Як встановлено частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Частиною 2 статті 73 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Вимогами статті 76 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Згідно з частиною 1 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оцінивши докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні, та враховуючи всі наведені обставини, Київський окружний адміністративний суд, з урахуванням вимог встановлених частиною другою статті 19 Конституції України та частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України, виходячи з системного аналізу положень законодавства України та доказів, наявних у матеріалах справи, вважає, що адміністративний позов не підлягає задоволенню. 
Згідно з частиною першою статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Отже, відшкодуванню підлягають судові витрати сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, виключно у разі задоволення позовних вимог.
Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні адміністративного позову, судові витрати відшкодуванню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 2, 3, 6-11, 73-77, 79, 90, 139, 241 – 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд – 

В И Р І Ш И В:
1. У задоволенні позову ОСОБА_1 відмовити повністю.
2. Судові витрати відшкодуванню не підлягають.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Жукова Є.О.