ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
22.04.2026	Справа № 910/838/26	
Господарський суд міста Києва у складі судді Алєєвої І.В., розглянувши справу в порядку спрощеного позовного провадження
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Держзакупівлі. Онлайн»
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансєвропейська компанія»
про стягнення 78 594, 39 грн.
Без виклику представників сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Держзакупівлі. Онлайн» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Трансєвропейська компанія» про стягнення 78 594, 39 грн, з яких: основний борг - 62 771, 39 грн, три відсотки річних - 3619, 64 грн, інфляційні втрати - 12 202, 97 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем договору приєднання до Регламенту авторизованого електронного майданчику «Держзакупівлі.Онлайн» № 4410746821012023-1 від 21.01.2023.
Частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.
Відповідно до частини 1 статті 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.
Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.02.2026 позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі. Приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи ціну позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у зв`язку з чим надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу - для подання відповіді на відзив. Вказану ухвалу суду відповідач отримав у встановленому законом порядку, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Відповідач не подав до суду відзив на позов, тобто не скористався наданим їм процесуальним правом, передбаченим статтею 178 Господарського процесуального кодексу України.
Згідно з ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.
Приймаючи до уваги, що відповідач не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданим їм процесуальним правом, за висновками суду, у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України.
При цьому, оскільки до суду не надходило клопотань учасників справи або одного з них в порядку частини 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, з огляду на відсутність у суду підстав для виклику сторін з власної ініціативи, господарський суд розглядає справу без проведення судового засідання.
У частині 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.
Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.
Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

УСТАНОВИВ:

Позивач вказує, що ним до 12.08.2024 надавалися послуги оператора авторизованого електронного майданчика «Держзакупівлі.Онлайн» (надалі - Авторизований майданчик), розташованого в мережі Інтернет за адресою: dzo.com.ua, через який здійснюється доступ замовників та постачальників до закупівель у системі публічних закупівель «Prozorro», в тому числі, до закупівель з використанням електронних каталогів (е-каталогів) Prozorro-market. Відповідно до наказу Мінекономіки «Про авторизацію попередньо авторизованих електронних майданчиків» № 1206-20 від 23.06.2020 позивач був авторизований за першим, другим, третім та четвертим рівнями акредитації. 
21.01.2023 позивачем/оператором та відповідачем/користувачем або учасником укладено Договір приєднання до Регламенту авторизованого електронного майданчику «Держзакупівлі.Онлайн» № 4410746821012023-1, відповідно до якого користувач на підставі вільного волевиявлення приєднується до умов Договору в цілому та повністю, у тому числі, до Регламенту авторизованого електронного майданчику «Держзакупівлі.Онлайн», який розміщено за адресою: https://www.dzo.com.ua/info/rules (далі - Регламент), який є його невід`ємною частиною, а Оператор надає Користувачу доступу до онлайн-сервісів з правом користування програмною продукцією - Електронним майданчиком, за призначенням, з метою участі Користувача в процедурах закупівель за допомогою мережі Інтернет, в режимі онлайн (п. 1.1. Договору).
Внаслідок укладення зазначеного Договору, на Авторизованому майданчику «Держзакупівлі.Онлайн» відповідачу було створено особистий кабінет для надання можливості брати участь в процедурах закупівель.
Шляхом використання особистого кабінету на електронному майданчику «Держзакупівлі.Онлайн» відповідачем через е-каталог Prozorro-market з березня 2023 року було прийнято участь в якості постачальника і укладено договори із замовниками в закупівлях, що підтверджується долученими до позовної заяви звітами про результати проведення процедури закупівлі.
Позивач вказує, що відповідачу згідно з Актів здачі-приймання робіт (надання послуг) № 44107468-08/1 від 31 серпня 2023, № 44107468-09/1 від 30 вересня 2023, № 44107468-10/1 від 31 жовтня 2023, № 44107468-11/1 від 30 листопада 2023, № 44107468-12/1 від 31 грудня 2023, № 44107468-04/1 від 30 квітня 2024, № 44107468-07/1 від 31 липня 2024 та № 44107468-08/1 від 31 серпня 2024 було надано послуги у загальному розмір 86 011, 78 грн.
Однак, відповідач за весь час співпраці із позивачем здійснив лише часткову оплату наданих послуг у розмірі 23 240, 00 грн, якою було погашено заборгованість за березень, травень, червень та липень 2023 року, а також частково - по рахунку за серпень 2023 року, що і стало підставою для звернення до господарського суду з даним позовом.
Згідно із ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Порядок здійснення закупівель з використанням е-каталогу Prozorro-market в електронній системі закупівель відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі» регулюється Порядком формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 р. № 822, Інструкцією з використання е-каталогу «Prozorro-market», затвердженої наказом № 16 Державного підприємства «Прозорро» «Про затвердження Інструкції з використання е-каталогу Prozorro-market» № 16 від 22.04.2019.
Відповідно до пункту 1.2 Інструкції з використання е-каталогу «Prozorro market», електронний каталог «Prozorro-market» (е-каталог) - систематизована база актуальних пропозицій, що формується та наповнюється адміністратором е-каталогу в електронній системі закупівель та може використовуватись замовником для здійснення закупівлі товарів, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому частини першої статті 2 Закону України «Про публічні закупівлі» з метою відбору постачальника товару (товарів).
Доступ адміністратора, постачальника, замовника до електронного каталогу здійснюється через авторизовані майданчики, та відповідно до пункту 4 Порядку формування та використання електронного каталогу, оператор авторизованого електронного майданчика забезпечує надання адміністратору, постачальнику, замовнику доступу до електронного каталогу та інших послуг, пов`язаних з використанням електронного каталогу, передбачених цим Порядком.
Відповідно до пункту 6-1 Порядку формування та використання електронного каталогу, за надання доступу до електронного каталогу та інших електронних сервісів, пов`язаних з його користуванням в електронній системі закупівель, оператором авторизованого електронного майданчика з постачальника - переможця відбору, з яким замовник уклав договір, справляється плата.
Згідно п. 3.4 Договору, за надання Оператором Користувачу доступу до онлайн-сервісів Електронного майданчику для їх використання за призначенням та надання Користувачу права користування Електронним майданчиком з метою участі в процедурах закупівель в електронній системі закупівель через Інтернет, в режимі онлайн, Оператор має право на винагороду.
Пункту 3.6-1 Договору, визначено, що за надання Оператором Учаснику доступу до онлайн-сервісів Електронного майданчика, використання зазначених сервісів для доступу до електронного каталогу «Prozorro-market» (е-каталог), розміщення пропозицій в е-каталозі, інше, під час участі у закупівлях, які здійснюються замовником у період дії правового режиму воєнного стану в Україні, результатом яких є підписаний договір між Замовником і Учасником та оприлюднений в електронній системі закупівель звіт про укладений договір, Оператор Електронного майданчика має право на винагороду в наступному розмірі від вартості укладеного договору (без ПДВ): 1) 3 % - у разі, якщо вартість договору становить не більш як 50 тис. грн 2) 2 %, але не більш як 3400 гривень - у разі, якщо вартість договору становить не більш як 200 тис. грн 3) 1 %, але не більш як 3400 гривень - у разі, якщо вартість договору становить більш як 200 тис. грн. Розмір винагороди, встановлений у цьому пункті, визначений з урахуванням усіх податків і зборів, що сплачуються у випадках, передбачених законодавством. Сторони погодили, що з дати оприлюднення Замовником в електронній системі закупівель звіту про укладений договір, обов`язки Оператора перед Учасником є повністю належним чином виконані і у Оператора виникає право вимоги винагороди в Учасника шляхом виставлення рахунку. Несплата Учасником винагороди Оператору, що визначена цим пунктом, протягом семи банківських днів від дня виставлення рахунку, є підставою для обмеження Оператором Учаснику доступу до онлайн-сервісів Електронного майданчика до погашення таким Учасником заборгованості. Оператор має право списати з балансу Учасника грошові кошти у рахунок погашення заборгованості. Учасник приймає ризики, що можуть виникнути у зв`язку з обмеженням йому доступу до онлайн- сервісів Електронного майданчика та списанням коштів з його балансу.
Відповідно до п. 6-1 Порядку формування та використання електронного каталогу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 вересня 2020 № 822, за надання доступу до електронного каталогу та інших електронних сервісів, пов`язаних з його користуванням в електронній системі закупівель, оператором авторизованого електронного майданчика з переможця відбору, з яким замовник уклав договір, справляється плата в розмірі, що становить: 3 % ціни пропозиції переможця відбору, з яким укладається договір, якщо вартість закупівлі становить не більш як 50 тис. гривень; 2 % ціни пропозиції переможця відбору, з яким укладається договір, але не більш як 3400 гривень, якщо вартість закупівлі становить не більш як 200 тис. гривень; 1 % ціни пропозиції переможця відбору, з яким укладається договір, але не більш як 3400 гривень, якщо вартість закупівлі становить більш як 200 тис. гривень.
Розмір плати, встановлений у цьому пункті, визначений з урахуванням усіх податків і зборів (крім податку на додану вартість), що сплачуються у випадках, передбачених законодавством, та є однаковим для всіх операторів авторизованих електронних майданчиків і не може встановлюватися операторами авторизованих електронних майданчиків самостійно.
Згідно п. 3.10 Договору, первинні документи, що підтверджують здійснення господарської операції належним чином складаються Оператором в односторонньому порядку на суму коштів, що нараховані як винагорода Оператора. Відповідний Акт складається Оператором в електронній формі, скріплюється кваліфікованим електронним підписом та надається Учаснику до 10 числа місяця, що слідує за місяцем проведення електронного аукціону. 
Позивачем на виконання умов договору було складено та надано відповідачу в електронному вигляді підписані з боку позивача Акти здачі-приймання робіт (надання послуг) № 44107468-08/1 від 31 серпня 2023, № 44107468-09/1 від 30 вересня 2023, № 44107468-10/1 від 31 жовтня 2023, № 44107468-11/1 від 30 листопада 2023, № 44107468-12/1 від 31 грудня 2023, № 44107468-04/1 від 30 квітня 2024, № 44107468-07/1 від 31 липня 2024 та № 44107468-08/1 від 31 серпня 2024 на загальну суму 86 011, 78 грн.
Відповідно до п. 6.1 Договору, сторони цього Договору взаємно визнають документи, складені ними в електронному вигляді у встановленому порядку із застосуванням Електронного цифрового підпису та підтверджують, що юридична сила електронних документів не може бути заперечена виключно через те, що вони мають електронну форму (та/або не мають паперового аналога). Надання стороні документа, складеного належним чином у електронній формі із застосуванням кваліфікованого електронного підпису не може бути підставою для витребування паперового аналога документа.
Сторони погоджуються, що пріоритетною формою складання та підписання будь-яких документів на виконання цього Договору приєднання, необхідність складання яких передбачена законодавством, - є електронна форма з накладенням кваліфікованого електронного підпису (п. 6.2 Договору).
Підготовка, підписання, пересилання та отримання документів в електронному вигляді здійснюється Користувачами у відповідності до вимог законодавства України. Сторони погодились, що пріоритетними засобами обміну електронними документами є засоби, що пропонуються Оператором (п. 6.3 Договору).
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ст. 626 ЦК України).
Статтею 627 ЦК України встановлено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
У відповідності до ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Відповідно до статей 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться; одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно ч. 1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.
Частиною 1 ст. 903 ЦК України визначено, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Пунктом 3.6-1 Договору, встановлюється, що несплата Учасником винагороди Оператору, що визначена цим пунктом, протягом семи банківських днів від дня виставлення рахунку, є підставою для обмеження Оператором Учаснику доступу до онлайн-сервісів Електронного майданчика до погашення таким Учасником заборгованості.
З наведеного випливає, що заборгованість відповідача за договором виникає через сім банківських днів від дня виставлення рахунку.
Судом встановлено, що позивачем разом з Актами здачі-приймання робіт (надання послуг) було виставлено відповідачу рахунки на оплату послуг № 44107468-08/1 від 31.08.2023, № 44107468-09/1 від 30.09.2023, № 44107468-10/1 від 31.10.2023, № 44107468-11/1 від 30.11.2023, № 44107468-12/1 від 31.12.2023, № 44107468-04/1 від 30.04.2024, № 44107468-07/1 від 31.07.2024, № 44107468-08/1 від 31.08.2024.
Відповідно до ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Згідно ст. 629 ЦК України, договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Судом встановлено, що позивачем надано відповідачу послуги за договором на загальну суму у розмірі 86 011, 78 грн, що підтверджується відповідними Актами здачі-приймання робіт (надання послуг), однак відповідач свої зобов`язання щодо оплати за отримані послуги здійснив частково у розмірі 23 240, грн, в наслідок чого у останнього перед позивачем виникла заборгованість у розмірі 62 771, 78 грн.
Відповідачем відзиву на позовну заяву, контррозрахунку суми позовних вимог та будь-яких заперечень по суті позовних вимог не надано, про розгляд справи відповідачу відомо, що підтверджується поштовим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Згідно п. 81 Постанови Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 № 129/1033/13-ц, принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.
Враховуючи, що строк оплати за надані послуги настав, ненадання відповідачем контррозрахунку заборгованості чи будь-яких заперечень на позов та враховуючи відсутність доказів оплати, вимога позивача про стягнення з відповідача основної суми заборгованості за договором у розмірі 62 771, 78 грн визнається судом обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.
Крім того, позивачем заявлено вимоги про стягнення 3619, 64 грн 3 % річних та 12 202, 97 грн інфляційних втрат.
Наявними в матеріалах справи доказами підтверджується порушення відповідачем зобов`язань за Договором, а отже відповідач є таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання за Договором.
Відповідальність за порушення грошового зобов`язання передбачена статтею 625 ЦК України.
Так, за приписами ч. 1 ст. 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. 
Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч. 2 ст. 625 ЦК України).
Відтак, враховуючи положення ч. 2 ст. 625 ЦК України, нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника (спеціальний вид цивільно-правової відповідальності) за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат (збитків) кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отримання компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
Вимагати сплати суми боргу з врахуванням індексу інфляції, а також 3 % річних є правом кредитора, яким останній наділений в силу нормативного закріплення зазначених способів захисту майнового права та інтересу.
Нарахування інфляційних втрат здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання.
Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 20 листопада 2020 року у справі № 910/13071/19 роз`яснила, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.
Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.
Методику розрахунку інфляційних втрат за неповний місяць прострочення виконання грошового зобов`язання доцільно відобразити, виходячи з математичного підходу до округлення днів у календарному місяці, упродовж якого мало місце прострочення, а саме:
- час прострочення у неповному місяці більше півмісяця (> 15 днів) = 1 (один) місяць, тому за такий неповний місяць нараховується індекс інфляції на суму боргу;
- час прострочення у неповному місяці менше або дорівнює половині місяця (від 1, включно з 15 днями) = 0 (нуль), тому за такий неповний місяць інфляційна складова боргу не враховується.
Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та статті 236 Господарського процесуального кодексу України, висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Перевіривши розрахунок позивача по інфляційним втратам та періоди, по яким заявлено інфляційне нарахуванням з урахуванням зазначеної практики Об`єднаної палати Касаційного господарського суду, Господарський суд міста Києва вважає, що вимоги позивача про стягнення інфляційних втрат підлягають задоволенню в сумі 12 202, 97 грн.
Дослідивши здійснений позивачем розрахунок заявленої до стягнення суми 3 %, суд вважає його обґрунтованим, арифметично вірним та таким, що не суперечить нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим вимоги в цій частині підлягають задоволенню в розмірі 3619, 64 грн.
Відповідно до ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Статтею 73 ГПК України, встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування (ч. 1 ст. 76 ГПК України).
Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
За таких обставин, оцінивши подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
Судові витрати позивача по сплаті судового збору у відповідності до положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.
Керуючись ст. ст. 129, 236-238, 240, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,
ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити.
2. Стягнути з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ТРАНСЄВРОПЕЙСЬКА КОМПАНІЯ» (04123, місто Київ, вул. Світлицького, будинок 35, офіс 27/5, ідентифікаційний код 44107468) на користь ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ДЕРЖЗАКУПІВЛІ.ОНЛАЙН» (04071, місто Київ, ВУЛИЦЯ ВОЗДВИЖЕНСЬКА, будинок 56, ПОВЕРХ 4, ідентифікаційний код 39008321) заборгованість у розмірі 62 771 (шістдесят дві тисячі сімсот сімдесят одна) грн 78 коп., 3 % річних у розмірі 3619 (три тисячі шістсот дев`ятнадцять) грн 64 коп., інфляційні втрати у розмірі 12 202 (дванадцять тисяч двісті дві) грн 97 коп. та витрати зі сплати судового збору у розмірі 3328 (три тисячі триста двадцять вісім) грн 00 коп.
3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя  І.В. Алєєва