ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/13422/25 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Мачульського В.В.,
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом заступника керівника Луцької окружної прокуратури в інтересах держави до Горохівської міської ради про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, 

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Луцької окружної прокуратури Волинської області в інтересах держави звернувся з позовом до Горохівської міської ради про:
1) Визнання протиправною бездіяльності щодо ненабуття у комунальну власність гідротехнічних споруд, які розміщені на земельній ділянці з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 площею 2,5004 та водному об`єкті (ставку) площею водного дзеркала 1,0244 га, на території Горохівської міської ради, за межами населених пунктів, поблизу с. Підбереззя, а саме: однорідної земляної греблі проїжджої шириною по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, висотою 216,8 (БС) м; водонапускної споруди «шандорного типу», матеріал - залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок - відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання - шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,09 куб.м./с; водоскидної споруди «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок - відсутній; водопровідна частина - залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,22 куб.м./с., в тому числі шляхом державної реєстрації права комунальної власності на вказані гідротехнічні споруди;
2) Зобов`язання вчинити дії, спрямовані на набуття у комунальну власність гідротехнічних споруд, які розміщені на земельній ділянці з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 площею 2,5004 та водному об`єкті (ставку) площею водного дзеркала 1,0244 га, на території Горохівської міської ради, за межами населених пунктів, поблизу с. Підбереззя, а саме: однорідної земляної греблі проїжджої шириною по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, висотою 216,8 (БС) м; водонапускної споруди «шандорного типу», матеріал - залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,09 куб.м./с; водоскидної споруди «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,22 куб.м./с., в тому числі шляхом державної реєстрації права комунальної власності на вказані гідротехнічні споруди.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, будучи уповноваженим органом у спірних правовідносинах, не вчинив дії, спрямовані на визнання гідротехнічних споруд за межами населених пунктів Горохівської міської ради, безхазяйним майном, в тому числі шляхом звернення із заявою про взяття вказаних гідротехнічних споруд на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно. Наведене призвело до того, що гідротехнічні споруди не передаються в оренду за плату, а використовуються орендарем водного об`єкту безоплатно та міська рада не отримує надходжень до місцевого бюджету від оренди відповідного майна. Оскільки Горохівською міською радою не вчинено жодних дій задля взяття на баланс гідротехнічних споруд, визнання їх безхазяйним майно з подальшим оформленням права власності, що може призвести до їх нецільового використання, пошкодження, руйнування, або взагалі вибуття з власності громади, що суперечить інтересам держави та згідно зі статтею 131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок представництва інтересів держави в суді.
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 17.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. 
03.12.2025 на адресу суду від представника відповідача надійшла заява про визнання позову.
У зв`язку з відрахуванням зі штату Волинського окружного адміністративного суду 23.03.2026 судді Димарчук Т.М. на підставі наказу голови суду від 25.02.2026 №02-07/4/26 розпорядженням керівника апарату суду від 16.03.2026 №01-87/47/26 призначено повторний автоматизований розподіл справи, за результатами якого згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено суддю Мачульського В.В. для розгляду вказаної справи. 
Ухвалою Волинського окружного адміністративного суду від 20.03.2026 дану справу прийнято до провадження.
Інших заяв чи клопотань по суті справи від сторін не надходили.
Враховуючи вимоги статті 262 КАС України судом розглянуто дану справу за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Дослідивши письмові докази та перевіривши доводи сторін у заявах по суті справи, суд встановив такі обставини.
Судом встановлено, що Луцькою окружною прокуратурою вивчено інформацію щодо стану додержання вимог законодавства з питань збереження та використання майна інженерної інфраструктури водних об`єктів на території Горохівської міської ради Луцького району Волинської області.
Встановлено, що 18.11.2015 між Горохівською районною державною адміністрацією та ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки водного фонду, яка знаходиться на території Підберезівської сільської ради Горохівського (на даний час – Луцького) району, загальною площею 2,5004 га, у тому числі під водою – 1,0244 га, прибережна захисна смуга – 1,4760 га, строком на 25 років (надалі – Договір оренди землі). Згідно п. 15 Договору оренди землі, земельна ділянка передається для рибогосподарських потреб. 
Відповідно до п. 3 вищевказаного договору оренди, на земельній ділянці розміщено об`єкти нерухомого майна – дамба, шлюз (монах). 
Право оренди земельної ділянки водного фонду площею 2,5004 га з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 зареєстровано у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ОСОБА_1 31.03.2016 (номер запису про право оренди 14041872). 
Також, 27.11.2015 між Волинською обласною державною адміністрацією та ОСОБА_1 укладено договір оренди водного об`єкта №48 – ставка площею водного дзеркала 1,0244 га, розташованого за межами населених пунктів на території Підбезівської сільської ради Горохівського (на даний час – Луцького) району Волинської області за межами населених пунктів (надалі - Договір оренди водного об`єкту). Згідно з п. 2 цього Договору, його об`єктом є вода (водний простір) водного об`єкту об`ємом 13,32 тис. куб. м., площею 1,0244 га, земельна ділянка під водним об`єктом 1,0244 га, сільськогосподарські угіддя (сіножаті) – 1,476 га, кадастровий номер 0720886200:01:001:0241. 
Відповідно до п. 3 Договору оренди водного об`єкта, у межах об`єкта оренди розміщені гідротехнічні споруди – однорідна земляна гребля шириною по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, гребля проїжджа, водонапускна споруда шандорного типу, матеріал – залізобетон, водоскидна споруда шандорного типу, матеріал – залізобетон, а також інші об`єкти інфраструктури – гребля проїжджа (дорога з ґрунтовим покриттям). При цьому, пунктом 33 цього договору до обов`язків орендаря віднесено укладення договору оренди на право користування гідротехнічними спорудами. 
В подальшому, на підставі рішення Горохівської міської ради від 03.06.2021 №8 289/2021 між Горохівською міською радою, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено угоду про заміну сторони договору оренди землі від 18.11.2025, зареєстрованого 31.03.2016 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за №14041872. 
Згідно паспорта водного об`єкта – ставка площею водного дзеркала 1,0244 га, який розташований за межами населених пунктів на території Підберезівської сільської ради Горохівського району Волинської області, розробленого Західно-Бузьким БУВР та погодженого Державним агентством водних ресурсів України 20.02.2015, на водному об`єкті розташовані: 
1) однорідна земляна гребля проїжджа шириною по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, висотою 216,8 (БС) м.; 
2) водонапускна споруда «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,09 куб.м./с; 
3) водоскидна споруда «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,22 куб.м./с. 
Також, у паспорті водного об`єкта містяться графічні матеріали – план і схема водоскидної споруди. 
Так, у пояснювальній записці до паспорту водного об`єкта – ставка площею водного дзеркала 1,0244 га, який розташований за межами населених пунктів на території Підберезівської сільської ради Горохівського району Волинської області, вказано про відомчу приналежність гідровузла (власник, балансоутримувач) - Підберезівська сільська рада Горохівського району. 
Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 12.06.2020 №708-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Волинської області», територія Підберезівської сільської ради Горохівського району увійшла до складу Горохівської територіальної громади.
Відповідно до рішення Горохівської міської ради №1-31/2020 від 04.12.2020 «Про початок реорганізації Підберезівської сільської ради шляхом приєднання до Горохівської міської ради», пп. 4 п. 6 Прикінцевих та Перехідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» Горохівська міська рада є правонаступником всього майна, прав та обов`язків Підберезівської сільської ради. 
Як слідує з листа Горохівської міської ради від 18.06.2025 №1762/03-38/2-25, згідно рішення Горохівської міської ради від 28.01.2021 №5-3/2021 та передавального акту від 28.01.2021 на баланс Горохівського ВУЖКГ від Підберезівської сільської ради передано, зокрема, гідротехнічні споруди (інвентарний номер 10350002-5) в кількості 4 шт первісною вартістю 52800 грн сума зносу 52800 грн, залишкова вартість 0 грн. 
Комісією з приймання-передачі майна комунальному підприємству Горохівської міської ради Виробничому управлінню житлово-комунального господарства Горохівської міської ради у складі першого заступника міського голови з питань діяльності виконавчих органів Ящукевича М.Ю., головного спеціаліста відділу юридичного забезпечення та управління комунальним майном Кубяк О.В., начальника Горохівського ВУЖКГ Кінаха С.В., старости Підберезівського старостинського округу Коритка В.Д., головного бухгалтера Горохівського ВУЖКГ Шестової М.В. 25.08.2025 проведено обстеження ставка площею водного дзеркала 1,0244 га із розташованими на ньому гідротехнічними спорудами, які знаходяться на території Підберезівського старостинського округу, за результатами якого складено акт із фотофіксацією. 
Із вищевказаного акту обстеження вбачається, що на ставку знаходяться наступні гідротехнічні споруди: гребля однорідна, земляна, матеріал – місцеві будівельні матеріали; конструктивні параметри: ширина по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, висотою 216,8 (БС) м, закладання укосів: верхового – m- 1:5, низового – пологий; кріплення верхового укосу – природний травостій, гребля проїжджа; водонапускна споруда «шандорного типу»: матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,09 куб.м./с; водоскидна споруда «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,22 куб.м./с.; дренажні підземні системи, доступ до яких є неможливим для огляду. Ставок з гідротехнічними спорудами знаходиться на балансі Горохівського ВУЖКГ. 
Відтак, вищевказані гідротехнічні споруди перебувають на балансі Горохівського ВУЖКГ, передані останньому Горохівською міською радою та, фактично, з січня 2021 року є її комунальною власністю, однак досі правовстановлюючі документи на гідротехнічні споруди не оформлено. 
Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 21.10.2025 №448669499 земельна ділянка з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 площею 2,5004 га перебуває у комунальній власності Горохівської міської ради (право комунальної власності зареєстровано 29.12.2022). 
Разом з тим, відповідно до інформації із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, відомості про зареєстроване право власності на вищевказані гідротехнічні споруди до цього часу не внесені. 
Водночас, згідно з інформацією Управління забезпечення реалізації повноважень у Волинській області Регіонального відділення Фонду державного майна України від 17.06.2025 №946-21-03-41 гідротехнічні споруди, розміщені на ставу на території Горохівської міської територіальної громади на земельній ділянці площею 2,5004 га з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241, відсутні. 
Крім цього, Фондом державного майна України листами від 02.07.2025 №10-62-16717, від 30.07.2025 №10-62-19136, надано інформацію з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо нерухомого державного майна за класифікаційним угрупуванням 215 «Порти, канали, греблі та інші водні споруди» відповідно до Класифікатора державного майна, затвердженого Фондом державного майна України від 15.03.2006 №461, яке розташоване на території Горохівської міської територіальної громади Луцького району, з відповідними переліками гідротехнічних споруд, які перебувають у державній власності, з яких вбачається, що на ставку на території колишньої Підберезівської сільської ради відсутні гідротехнічні споруди державної власності. 
За інформацією Державного агенства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм (Держрибагенства) від 17.06.2025 №2-10.1 9/3628-25, ДП «Укрриба», ДП «АйФіш» гідротехнічні споруди на вказаному водному об`єкті не належать до сфери управління Держрибагенства, на балансі зазначених державних підприємств не перебувають. 
Також, за запит Луцької окружної прокуратури Регіональним офісом водних ресурсів у Волинській області 16.06.2025 надано інформацію листом №536/06/05-25, згідно з якою на балансі останнього на території Горохівської міської територіальної громади перебувають лише споруди осушувальної системи «Гнила липа» та Скобелківської осушувальної системи. 
Згідно з інформацією Луцької районної державної адміністрації від 30.06.2025 №2493/18/2-25, згідно передавального акту прав, зобов`язань та майна Горохівської районної державної адміністрації правонаступнику Луцькій районній державній адміністрації, затвердженого розпорядженням голови обласної державної адміністрації від 02.04.2021 №161 «Про затвердження передавальних актів», гідротехнічні споруди (у тому числі на ставу поблизу с. Підбереззя, на земельній ділянці з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241) у власність/на баланс Луцькій районній державній адміністрації не передавалися. 
Зазначає, що відповідач упродовж тривалого часу (з 2021 року) не вживає заходів щодо оформлення права комунальної власності на майно та передачі його після цього на законних підставах орендарю водного об`єкту та земельної ділянки. Як наслідок - орендар водного об`єкта площею 1,0244 га та земельної ділянки з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 га використовує вищевказані гідротехнічні споруди без достатньої правової підстави, не сплачуючи при цьому кошти до місцевого бюджету. 
Вищезазначене свідчить про протиправну бездіяльність органу місцевого самоврядування – Горохівської міської ради, яка полягає у невжитті заходів щодо оформлення права власності на зазначені гідротехнічні споруди, у тому числі шляхом його державної реєстрації у встановленому законом порядку, що зумовило звернення прокурора до суду з цим позовом.
При вирішенні спору суд застосовує такі нормативно-правові акти.
Пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно з частинами першою, третьою статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 № 1697-VII (далі – Закон № 1697-VII) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.
За приписами частин третьої - п`ятої статті 53 КАС України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, вступає за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.
Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 дійшов таких висновків: 
«69. Системне тлумачення вказаних приписів дозволяє дійти висновку, що стаття 53 КАС України вимагає вказувати в адміністративному позові, скарзі чи іншому процесуальному документі докази на підтвердження підстав заявлених позовних вимог із зазначенням, у чому саме полягає порушення інтересів держави, та обставини, що зумовили необхідність їх захисту прокурором. 
70. Разом з тим, незгода суду з наведеним в адміністративному позові на виконання частини четвертої статті 53 КАС України обґрунтуванням прокурора щодо визначеної ним підстави представництва, як і неподання прокурором доказів відсутності органів влади, які мають повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, не є підставою для залишення позову без розгляду, як помилково вважали суди у цій справі. 
71. Аналогічна правова позиція міститься, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц.».
У постанові від 01.12.2022 у справі № 340/5914/21, в якій, зокрема розглядалося питання права прокурора на звернення до суду для захисту інтересів держави у сфері збереження водних об`єктів для загального та спеціального водокористування, а також запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах, Верховний Суд зазначив: 
«…водні об`єкти є важливою частиною екосистеми та елементом довкілля, що забезпечує існування людей, тваринного і рослинного світу. Для належного використання і охорони водних ресурсів, а також для захисту відповідних територій від шкідливого впливу вод на водних об`єктах усіх форм власності можуть зводитися гідротехнічні споруди; забезпечення безаварійності та безперебійності експлуатації таких споруд є завданням власників або користувачів водних об`єктів, на яких розміщена гідротехнічна споруда. 
68. На цій підставі колегія суддів доходить висновку про те, що не взяття на баланс гідротехнічної споруди водного об`єкта - водосховища площею 88,1212 га, розташованого на річці Мала Вись, невжиття заходів щодо охорони та збереження гідротехнічної споруди, може спричинити виникнення аварій та інших надзвичайних ситуацій, у тому числі повеней, зумовлених шкідливою дією вод. Зазначене може свідчити про наявність загрози заподіяння шкоди інтересам держави у сфері запобігання виникнення надзвичайних ситуацій, пов`язаних з неналежною експлуатацією гідротехнічної споруди, забезпечення безаварійного пропуску льодоходу, попередження повеней та паводків на водних об`єктах».
Аналогічна позиція була підтримана Верховним Судом і у постанові від 29.05.2024 у справі № 320/6482/21, від 21.06.2024 у справі № 420/19870/21.
Вищенаведені справи стосувалися представництва прокурором інтересів держави, однак ці висновки можуть бути застосовані у цій справі з огляду на те, що вони стосуються загального питання - права прокурора на звернення до суду у схожих правовідносинах.
У позовній заяві прокурор зазначив, що Горохівською міською радою упродовж тривалого часу не вчинено жодних дій задля взяття на баланс гідротехнічних споруд, визнання їх безхазяйним майно з подальшим оформленням права власності, що може призвести до їх нецільового використання, пошкодження, руйнування, або взагалі вибуття з власності громади, що суперечить інтересам держави та згідно зі статтею 131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок представництва інтересів держави в суді.
Суд вважає необхідним звернути увагу на правовий висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 01.12.2022 у справі №340/5914/21, в якій заступник керівника Новоукраїнської окружної прокуратури Кіровоградської області звернувся до суду в інтересах держави з позовом до Маловисківської міської ради Новоукраїнського району Кіровоградської області, в якій просив визнати протиправною бездіяльність Маловисківської МР щодо незвернення до органу, який здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а саме - гідротехнічної споруди, що знаходиться в м. Мала Виска Новоукраїнського району Кіровоградської області. У цій постанові Суд зазначив: 
«96.Отже, позови прокурора до органу місцевого самоврядування, за загальним правилом, подаються з такої підстави, як відсутність суб`єкта, до компетенції якого віднесені повноваження щодо здійснення контролю за правомірністю дій та рішень органів місцевого самоврядування. У такій категорії справ прокурор повинен лише довести, що оскаржуваним рішенням, дією або бездіяльністю суб`єкта владних повноважень завдано шкоду інтересам держави.
97.При цьому інтереси держави, у тому числі, охоплюють інтереси мешканців територіальної громади, оскільки відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.»
Також суд враховує, що у постанові від 29.11.2022 у справі № 240/401/19 Верховний Суд у складі Судової палати з розгляду справ щодо захисту соціальних прав Касаційного адміністративного суду сформулював висновки про те, що положення статті 53 КАС України у системному зв`язку з положеннями статті 23 Закону № 1697-VII щодо права прокурора на звернення до адміністративного суду з метою захисту інтересів держави в особі територіальної громади необхідно розуміти так: 
«прокурор, звертаючись до суду з метою захисту інтересів держави, що охоплюють собою й інтереси певної територіальної громади, фактично діє в інтересах держави; оскільки відсутні чіткі критерії визначення поняття інтереси держави, яке є оціночним, суди під час розгляду кожної конкретної справи повинні встановлювати наявність/відсутність інтересів держави та необхідність їх захисту у судовому порядку; прокурор має право самостійно звертатися до адміністративного суду із позовом у разі відсутності органу, який має повноваження на звернення до суду з таким самим позовом; передбачене законами загальне повноваження державного органу на звернення до суду або можливість бути позивачем чи відповідачем у справі, не свідчить про право такого органу на звернення з адміністративним позовом в конкретних правовідносинах, оскільки Законом має бути прямо визначено, у яких випадках та який орган може/повинен звернутися до суду; у разі, якщо адміністративні суди доходять висновку про відсутність у прокурора права на звернення з позовом до суду в інтересах держави з підстави наявності органу, що має повноваження на звернення з таким позовом до суду, суди повинні чітко вказати, до компетенції якого саме органу належить повноваження на звернення до суду та яким Законом це право передбачено».
Водночас суд звертає увагу, що звернення прокурора до суду у порядку адміністративного судочинства у цій справі слугує меті захисту суспільного інтересу у такій важливій сфері, як забезпечення екологічної безпеки та безпеки життя та здоров`я людей, а тому прокурор, звертаючись до суду з цим позовом, діяв відповідно до вимог статті 53 КАС України та частини третьої статті 23 Закону № 1697-VII .
Аналогічні висновки містить постанова Верховного суду від 23.09.2024 по справі № 60/3537/21.
Враховуючи вищезазначені законодавчі приписи та практику Верховного Суду, предмет та підстави позову, суд дійшов висновку, що прокурор у цій справі має право на звернення до суду.
Щодо суті спірних правовідносин суд зазначає наступне.
Згідно частини першої статті 181 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) до нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки, а також об`єкти, розташовані на земельній ділянці, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення.
За змістом статті 1 Закону України від 18.09.2012 № 5293-VI «Про аквакультуру» (далі - Закон № 5293-VI) гідротехнічні споруди для цілей аквакультури - об`єкти нерухомого майна державної або комунальної власності або власник яких невідомий чи його неможливо встановити на підставі даних, документів та/або інформації з відповідних державних реєстрів (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод та розташовані на водних об`єктах, наданих у користування на умовах оренди для цілей аквакультури.
Гідротехнічні споруди рибогосподарської технологічної водойми - об`єкти нерухомого майна державної власності (земляні греблі та дамби, водозабірні споруди, повеневі водоскиди, донні водовипуски, водопостачальні, скидні та рибозбірно-осушувальні канали, рибовловлювачі, камери облову, причали, водоскиди, бистротоки, перепади, перегороджувальні рибозахисні та інші споруди), що є інженерними спорудами, які призначені для управління водними ресурсами (підготовка, постачання, збереження, транспортування води та водовідведення), а також для запобігання шкідливій дії вод; 
Земляна гребля - земляна споруда, що побудована для створення штучної водойми шляхом ділення водотоку на верхній та нижній б`єфи та зосередження води у верхньому б`єфі.
Підпунктом 14.1.238 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України передбачено, що споруди - земельні поліпшення, що не належать до будівель і призначені для виконання спеціальних технічних функцій.
Згідно із пунктом 1.9.18 Методики обстеження і паспортизації гідротехнічних споруд систем гідравлічного вилучення та складування промислових відходів та хвостів, затвердженого наказом Державного комітету у справах містобудування і архітектури від 19.12.1995 № 252, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21.12.1995 за №466/1002, гідротехнічні споруди це споруди для використання водних ресурсів, а також для боротьби з шкідливим впливом вод: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тонелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.
Відповідно до пункту 2.7 Методичних рекомендаціях стосовно об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, затверджених протоколом колегії Державної реєстраційної служби України за № 3 від 11.12.2012, до об`єктів нерухомого майна, права на які підлягають державній реєстрації, належать споруди (інженерні, гідротехнічні тощо) - земельні поліпшення, що не належать до будівель та приміщень, призначені для виконання спеціальних технічних функцій.
До гідротехнічних споруд відносяться: греблі й дамби різного призначення та їхні конструктивні елементи; водоскиди, водоспуски, споруди водовідведення: тунелі, канали, труби, лотки; регуляційні споруди, накопичувачі промислових відходів, ставки, відкриті водозабори, гідромеханічне та механічне обладнання, призначене для нормального функціонування споруд.
Залежно від функціонального призначення та сфери використання законодавством також виділяються інші види споруд.
За такого правого регулювання та встановлених обставин, такі об`єкти як гребля та водоскид слід вважати нерухомим майном.
Відповідно до пункту 24 Перехідних положень Земельного кодексу України (далі – ЗК України) з дня набрання чинності цим пунктом (з 27.05.2021) землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад.
Згідно з частиною другою статті 2 Закону України від 21.05.1997 №280/97-ВР «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон №280/97-ВР) місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Відповідно до частин третьої та п`ятої статті 16 Закону №280/97-ВР матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. 
Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради. 
Частинами першою, другою та п`ятою статті 60 Закону №280/97-ВР визначено, що територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.
Підставою для набуття права комунальної власності є передача майна територіальним громадам безоплатно державою, іншими суб`єктами права власності, а також майнових прав, створення, придбання майна органами місцевого самоврядування в порядку, встановленому законом.
Органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності, в тому числі виконують усі майнові операції, можуть передавати об`єкти права комунальної власності у постійне або тимчасове користування юридичним та фізичним особам, укладати договори в рамках державно-приватного партнерства, у тому числі концесійні договори, здавати їх в оренду, продавати і купувати, використовувати як заставу, вирішувати питання їхнього відчуження, визначати в угодах та договорах умови використання та фінансування об`єктів, що приватизуються та передаються у користування і оренду.
Відповідно до частини восьмої статті 60 Закону №280/97-ВР право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом. 
Згідно із частиною першою статті 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.
Юридична особа публічного права набуває право власності на майно, передане їй у власність, та на майно, набуте нею у власність на підставах, не заборонених законом (стаття 329 ЦК України).
Згідно із статтею 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий.
Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих медіа.
Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.
Відповідно до статті 327 ЦК України у комунальній власності є майно, у тому числі грошові кошти, яке належить територіальній громаді. Управління майном, що є у комунальній власності, здійснюють безпосередньо територіальна громада та утворені нею органи місцевого самоврядування.
Згідно із частиною першою статті 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обтяження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
Відповідно до частини четвертої статті 334 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з дня такої реєстрації відповідно до закону.
Закон України від 01.07.2004 № 1952-IV «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон № 1952-IV) регулює відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, і спрямований на забезпечення визнання та захисту державою таких прав.
За визначеннями, наведеними у статті 2 Законі № 1952-IV, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; Державний реєстр речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує обробку, збереження та надання відомостей про зареєстровані речові права на нерухоме майно та їх обтяження; заявник, зокрема, орган місцевого самоврядування - у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна; реєстраційна дія - державна реєстрація прав, взяття на облік безхазяйного нерухомого майна, а також інші дії, що здійснюються державним реєстратором у Державному реєстрі прав, крім надання інформації з цього реєстру;
Таким чином, орган місцевого самоврядування є заявником реєстрації речових прав у разі взяття на облік безхазяйного нерухомого майна.
Частиною чотирнадцятою статті 18 Закону № 1952-IV передбачено, що взяття на облік безхазяйного нерухомого майна проводиться в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Згідно з пунктами 82, 84, 85 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 № 1127 (далі- Порядок № 1127), взяття на облік безхазяйного нерухомого майна здійснюється за заявою заявника шляхом звернення до суб`єкта державної реєстрації прав або нотаріуса в установленому для державної реєстрації прав порядку з урахуванням особливостей, визначених пунктами 83-88 цього Порядку.
За результатом розгляду заяви, а також за наявності відомостей про технічні характеристики відповідного безхазяйного нерухомого майна, отриманих з Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, чи відомостей про земельну ділянку, сформовану за рахунок невитребуваної земельної частки (паю), отриманих з Державного земельного кадастру, державний реєстратор приймає рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна або рішення щодо відмови у взятті на такий облік.
Державний реєстратор за результатом прийнятого рішення щодо взяття на облік безхазяйного нерухомого майна вносить до спеціального розділу Державного реєстру прав відповідні відомості.
З огляду на вище викладене правове регулювання, законодавство визначає поетапну процедуру передання у комунальну власність безхазяйного нерухомого майна, яка включає звернення до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, із заявою про взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, а після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі, звернення органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, до суду за переданням нерухомого майна за рішенням суду у комунальну власність.
Отже, саме відповідач є уповноваженим органом для вжиття заходів щодо взяття на баланс безхазяйних гідротехнічних споруд на території громади та подальшого оформлення права комунальної власності на них.
Таким чином, за наявності підстав та відповідних повноважень, Горохівська міська рада, як суб`єкт права комунальної власності, що здійснює від імені та в інтересах територіальних громад відповідні права щодо володіння та розпорядження комунальним майном, упродовж тривалого часу не вжито жодних дієвих заходів, спрямованих на визнання об`єктів нерухомого майна – гідротехнічних споруд, які знаходяться на земельній ділянці кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 площею 2,5004 та водному об`єкті (ставку) площею водного дзеркала 1,0244 га безхазяйним майном, в тому числі шляхом звернення із заявою про взяття вказаних гідротехнічних споруд на облік до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно.
Верховний Суд у постановах від 21.06.2024 у справі №420/19870/21 та від 23.09.2024 у справі № 460/3537/21 дійшов таких висновків про застосування статті 355 ЦК України у питанні взяття на облік безхазяйних нерухомих речей:
«(1) безхазяйною нерухомою річчю є нерухоме майно, яке відповідає двом умовам:
- відомості про це майно відсутні у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;
- власник цього майна невідомий органу місцевого самоврядування, на території якого воно розміщене;
(2) орган місцевого самоврядування, на території якого розміщено безхазяйну нерухому річ, зобов`язаний звернутися із заявою до органу, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, для взяття безхазяйної нерухомої речі на облік.
Оскільки ч. 2 ст. 355 ЦК України сформульовано імперативно, звернення з відповідною заявою є обов`язком, а не правом органу місцевого самоврядування.».
З урахуванням встановлених обставин справи та наведених норм чинного законодавства України, а також враховуючи визнання відповідачем позову, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підтверджені належними і допустимими доказами, тому поданий в інтересах держави позов першого заступника керівника Луцької окружної прокуратури належить задовольнити.
Щодо розподілу судових витрат між сторонами суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 142 КАС України у разі вирішення справи шляхом примирення, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу п`ятдесяти відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про судовий збір» також встановлено, що у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.
У зв`язку із визнанням відповідачем позову до початку розгляду справи, суд вважає, що наявні підстави для повернення органу прокуратури - Волинській обласній прокуратурі, яка є юридичною особою і яка згідно з платіжним дорученням від 05.11.2025 №2599 сплатила за позивача судовий збір у сумі 2 422,40 грн, п`ятдесят відсотків суми судового збору, що становить 1 211,20 грн.
Керуючись статтями 2, 72-77, 142, 244-246, 255, 262, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд 

ВИРІШИВ:

Позов заступника керівника Луцької окружної прокуратури (43025, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Винниченка, будинок 13, ЄДРПОУ/Умовний 02909915) в інтересах держави до Горохівської міської ради Волинської області (45701, Волинська область, Луцький район, місто Горохів, вулиця Шевченка, будинок 17, ЄДРПОУ 04051276) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, задовольнити повністю. 
Визнати протиправною бездіяльність Горохівської міської ради щодо ненабуття у комунальну власність гідротехнічних споруд, які розміщені на земельній ділянці з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 площею 2,5004 та водному об`єкті (ставку) площею водного дзеркала 1,0244 га, на території Горохівської міської ради, за межами населених пунктів, поблизу с. Підбереззя, а саме: однорідної земляної греблі проїжджої шириною по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, висотою 216,8 (БС) м; водонапускної споруди «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,09 куб.м./с; водоскидної споруди «шандорного типу», матеріал – залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,22 куб.м./с., в тому числі шляхом державної реєстрації права комунальної власності на вказані гідротехнічні споруди.
Зобов`язати Горохівську міську раду вчинити дії, спрямовані на набуття у комунальну власність гідротехнічних споруд, які розміщені на земельній ділянці з кадастровим номером 0720886200:01:001:0241 площею 2,5004 та водному об`єкті (ставку) площею водного дзеркала 1,0244 га, на території Горохівської міської ради, за межами населених пунктів, поблизу с. Підбереззя, а саме: однорідної земляної греблі проїжджої шириною по гребеню 9,5 м, довжиною 106 м, висотою 216,8 (БС) м; водонапускної споруди «шандорного типу», матеріал залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,09 куб.м./с; водоскидної споруди «шандорного типу», матеріал залізобетон, конструктивні параметри: вхідний оголовок – відсутній; водопровідна частина – залізобетонна труба діаметром 1,3 м довжиною 12,5 м; вихідний оголовок виконаний з бетону, вид регулювання – шандорний, пропускна здатність водоскидної споруди - 3,22 куб.м./с., в тому числі шляхом державної реєстрації права комунальної власності на вказані гідротехнічні споруди.
Повернути Волинській обласній прокуратурі (код ЄДРПОУ 02909915) з державного бюджету п`ятдесят відсотків сплаченого судового збору, що становить 1 211,20 грн. (одна тисяча двісті одинадцять гривень 20 копійок), сплаченого згідно з платіжною інструкцією №2599 від 05.11.2025.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий
Суддя В.В. Мачульський