Справа № 629/6477/25
Номер провадження 2/629/95/26 
РIШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.03.2026 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі головуючого судді Каращука Т.О., за участю секретаря судового засідання Лукаренко А.Р., розглянувши у судовому засіданні в м. Лозова цивільну справу №629/6477/25 за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору -Товариство з обмеженою відповідальністю “Сервіс Контроль”, Комунальне підприємство “ЖУК”, про зміну наймача в договорі найму житла, визнання наймачем та зобов`язання укласти договір найму,-
в с т а н о в и в :
До Лозівського міськрайонного суду Харківської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору -Товариство з обмеженою відповідальністю “Сервіс Контроль”, про зміну наймача в договорі найму житла, визнання наймачем та зобов`язання укласти договір найму.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що на підставі договору найму житлового приміщення була передана квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 , як квартиронаймачу ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . За вищевказаною адресою були зареєстровані та фактично проживали, як одна сім?я син квартиронаймача, його син ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , та мати позивача, цивільна дружина останнього - ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . ОСОБА_3 та мати позивача - ОСОБА_4 , проживали однією сім?єю, як чоловік та жінка без реєстрації шлюбу. 3 28 травня 2010 року за добровільною згодою квартиронаймача ОСОБА_2 та за відсутності порушення порядку вселення до житла я зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . З цього часу ОСОБА_1 постійно проживає за вказаною адресою та іншого житла не має. Разом вони проживали злагоджено, підтримували одне одного, надавали взаємну допомогу, мали спільний бюджет, робили поточні ремонт в квартирі. Проживаючи спільно вони були пов?язані спільним побутом та мали взаємні права та обов?язки. Це приміщення було постійним місцем їх проживання. Порядок користування житловим приміщенням не був визначений, право на користування було загальним. Позивач вказав, що він опікувався та піклувався про свою матір ОСОБА_4 та свого вітчима ОСОБА_3 , оскільки вони були похилого віку. Готував їсти, купляв їсти, підтримував квартиру в належному стані та сплачував комунальні послуги. 02 травня 2020 року вони разом з матір?ю поховали ОСОБА_3 . ОСОБА_1 фінансово допоміг матері, а вона провела його захоронення, про що свідчить довідка №402 від 12 червня 2020 року Панютинського старостинського округу Лозівської міської ради Харківської області. Згодом, 12 липня 2023 року позивач поховав і свою матір ОСОБА_5 21 жовтня 2021 року він уклав договір №45 про реструктуризацію заборгованості за послуги з централізованого водовідведення з Акціонерним Товариством «Українська залізниця». 28 вересня 2021 року уклав договір №425 з Комунальним Підприємством «ЖУК» Лозівської міської ради Харківської області, в якому взяв на себе зобов?язання сплатити заборгованість за послугу централізованого опалення. На сьогодні заборгованість з комунальних платежів за адресою: АДРЕСА_1 - відсутня. Рахунки за оплату комунальних послуг виписуються як на нього, так і на 

ОСОБА_2 та ОСОБА_6 . Інших зареєстрованих осіб які б мали право на отримання правового статусу наймача квартири за даною адресою немає. 10 вересня 2025 року позивач звернувся до відповідача із заявою щодо зміни наймача в договорі найму житла за адресою: с-ще Лиманівка, Лозівського району, Харківської області, однак його заяву було залишено без руху, у зв`язку з відсутністю обов`язкових документів, а саме: документ, що підтверджує родинні стосунки між ним та попереднім наймачем - ОСОБА_2 . Враховуючи вищевказане, ОСОБА_1 був змушений звернутися до суду з даним позовом.
Ухвалою суду провадження у справі було відкрито в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін, надано учасникам час для подання заяв по суті.
До суду надійшов відзив на позов виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області, в якому представник вказав, що зазначена квартира є комунальною власністю Лозівської міської територіальної громади. Наймачем квартири є ОСОБА_2 , який був зареєстрований за даною адресою з 13.03.1979 та знятий з реєстрації місця проживання у зв?язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_4 . За даною адресою також був зареєстрований ОСОБА_3 з 11.04.1994 та знятий з реєстрації місця проживання у зв?язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_5 . За наявною у виконавчого комітету інформацією, наймач квартири ОСОБА_2 не виявляв своєї волі ні на заміну наймача у житловому приміщенні, ні на приватизацію житлового приміщення і набуття на нього права власності. Тобто, на даний час житлове приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , перебуває у комунальній власності Лозівської міської територіальної громади. Представник вказала, що позивач ОСОБА_1 не надав документи на підтвердження того факту, що він є членом сім?ї наймача ОСОБА_2 , тому в силу вимог статей 65 і 106 ЖК України він не може бути визнаний наймачем спірної квартири та із ним не може бути укладено договору найму житлового приміщення, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . Також представник зазначила, що у разі задоволення позовних вимог та визнання ОСОБА_1 наймачем квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , заміна наймача виконавчим комітетом міської ради не потрібна. Договір найму житлового приміщення укладається комунальним підприємством «Житлова управляюча компанія». Зважаючи на вищевикладене, просила відмовити у задоволенні позову.
Ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - КП “ЖУК”, надано час для надання пояснень.
Оскільки судом було самостійно залучено КП “ЖУК” у якості третьої особи, підстав для повторного залучення на підставі заяви відповідача немає.
Інших заяв по суті не надходило.
Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за можливе, відповідно до ст.279 ЦПК України, розглянути справу за наявними в матеріалах доказами.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Судом встановлені такі факти та відповідні правовідносини.
Відповідно до копії договору найму житлового приміщення(а.с.21-22), квартира розташована за адресою: АДРЕСА_1 , була передана як квартиронаймачу ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
З урахуванням викладеного у відзиві та беручи до уваги договір найму, квартира перебувала та перебуває у комунальній власності Лозівської міської територіальної громади.
У відзиві вказано, що ОСОБА_2 був зареєстрований за вищевказаною адресою з 13.03.1979 року та був знятий з реєстрації місця проживання у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_4 . Крім того, відповідач вказав, що за даною адресою з 11.04.1994 року був зареєстрований ОСОБА_3 , який знятий з реєстрації у зв`язку зі смертю ІНФОРМАЦІЯ_5 .
Позивач в позові вказав, що син квартиронаймача ОСОБА_3 та його мати проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу, що не заперечується відповідачем та підтверджується викладеним в довіреності(а.с.24).

Як вказано в позові, ОСОБА_4 мешкала разом з ОСОБА_3 однією сім`єю та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , про що свідчить копія довідки від 12.06.2020 року та довіреність від 25.02.2020 року, видана ОСОБА_3 на ім`я ОСОБА_7 , яку він уповноважив бути його представником в ПАТ “Харківгаз”, ПрАТ “Харківенергозбут”, КП “ЖУК”, з питань переоформлення особових рахунків та оформлення договорів на виконання відповідних послуг, при оформленні субсидії на його ім?я в відділі субсидій Управління праці та соціального захисту населення Лозівської міської ради, щодо права відкриття карткового рахунку, оформлення та отримання картки, отримувати належні йому кошти в відділенні «Ощадбанк» та в відділенні «ПриватБанк», в відділенні Поштового зв?язку смт Панютине для отримання належних мені коштів(а.с.24, 26).
Згідно з копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 (а.с.17), ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_6 , в графі мати вказано- ОСОБА_4 .
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_7 , про що свідчить копія свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.25). Захоронення співмешканця провела ОСОБА_4 , з якою вони проживали та вели спільне господарство(а.с.26).
ІНФОРМАЦІЯ_8 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 (а.с.27).
Як вбачається з витягу №546 про зареєстрованих у житловому приміщенні/ будинку осіб від 05.02.2024 року(а.с.18), за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрований ОСОБА_1 з 28.05.2010 року по теперішній час.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_1 був зареєстрований за спірною адресою 28.05.2010 року за життя квартиронаймача, ОСОБА_2 не заперечував щодо його вселення в квартиру.
Відповідно до копії договору №45 про реструктуризацію заборгованості за послуги з централізованого водовідведення від 21.10.2021 року та заяви(а.с.28-29), АТ “Українська залізниця” в особі директора філії “Панютинський вагоноремонтний завод” акціонерного товариства “Українська залізниця уклала договір реструктуризації з ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1 .
Згідно з копії договору №425 від 28.09.2021 року(а.с.30), КП “ЖУК” та наймач (власник) квартири ОСОБА_1 уклали договір стосовно погашення заборгованості.
Як вбачається з квитанції(а.с.31-32), рахунки по комунальним послугам за адресою: АДРЕСА_1 , оформлені на ОСОБА_1 , ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .
З долучених квитанцій(а.с.33), вбачається оплата комунальних послуг ОСОБА_1 .
Згідно з інформацією, сформованою за допомогою додатку “Реєстр нерухомості” від 11.09.2025 року (а.с.34), за пошуком “ права власності, інші речові права, іпотеки, обтяження” вказано тип особи: фізична особа, а також зазначено ідентифікаційний номер: НОМЕР_4 , що належить ОСОБА_1 .
Таким чином, інших зареєстрованих осіб які б мали право на отримання правового статусу наймача квартири за даною адресою немає. 
10 вересня 2025 року позивач звернувся до відповідача із заявою щодо зміни наймача в договорі найму житла за адресою: с-ще Лиманівка, Лозівського району, Харківської області, однак його заяву було залишено без руху, у зв`язку з відсутністю обов`язкових документів, а саме: документу, що підтверджує родинні стосунки між ним та попереднім наймачем - ОСОБА_2 (а.с.19-20) 
Враховуючи вищевказане, ОСОБА_1 був змушений звернутися до суду з даним позовом.
Згідно зі ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Статтею 29 ЦК України визначено, що місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.
За положеннями ч.ч.1,2 ст,61 ЖК України користування жилим приміщенням у будинках державного і громадського житлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення, який укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (а в разі її відсутності - відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім`я якого видано ордер.
Згідно з ч.1 ст. 64 ЖК України члени сім`ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов`язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім`ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов`язаннями, що випливають із зазначеного договору.
Крім того, відповідно до ст. 65 ЖК України, особи, які вселилися до наймача, набувають рівного з іншими членами сім`ї права користування жилим приміщенням, якщо особи вселилися в жиле приміщення як члени сім`ї наймача та якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім`ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.
За змістом статті 103 ЖК України договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки зі згоди наймача, членів його сім`ї та наймодавця. Але досягнута домовленість між наймачем, членами його сім`ї та наймодавцем з приводу зміни договору найму житлового приміщення сама по собі правових наслідків не має, доки вона не знайде свого офіційного закріплення у рішенні відповідного органу, до компетенції якого належить вирішення таких питань. Та тільки після рішення відповідного органу зміни до договору найму житлового приміщення набирають юридичної сили.
Відповідно до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 106 ЖК України повнолітній член сім`ї наймача вправі за згодою наймача та інших членів сім`ї, які проживають разом з ним, вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму житлового приміщення замість попереднього наймача. Таке ж право у разі смерті наймача або втрати ним права на жиле приміщення належить будь-якому членові сім`ї наймача. У разі відмови наймодавця у визнанні члена сім`ї наймачем за договором найму спір може бути вирішено в судовому порядку.
За змістом вказаної норми закону будь-який член сім`ї наймача, що має повну цивільну дієздатність, має право вимагати визнання його наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення. Виходячи з принципу рівності прав та обов`язків наймача та членів його сім`ї (ст. 64 ЖК), члени сім`ї заміщують наймача в договірних правовідносинах найму. Тому право вимагати зміни договору в цих випадках має будь-хто з членів сім`ї наймача, які залишились проживати у приміщенні. Судовому розгляду, зокрема, підлягають спори у випадку, якщо наймодавець або орган, який вирішує питання щодо внесення змін в договір найму, не визнає в якості члена сім`ї наймача особу, яка поставила питання про визнання її наймачем за договором, а також у випадку відмови інших членів сім`ї у згоді на зміну договору.
Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року №2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» вирішуючи спори про право користування жилим приміщенням осіб, які вселилися до наймача, суд повинен з?ясувати, чи дотриманий встановлений порядок при їх вселенні, зокрема: чи була письмова згода на це всіх членів сім?ї наймача, чи приписані вони в даному жилому приміщенні, чи було це приміщення постійним місцем їх проживання, чи вели вони з наймачем спільне господарство, тривалість часу їх проживання, чи не обумовлювався угодою між цими особами. наймачем і членами сім?ї, що проживають з ним, певний порядок користування жилим приміщенням.
Як вбачається з викладеного у позові, беручи до уваги всі докази в їх сукупності, суд вважає, що наймач ОСОБА_2 разом з його сином ОСОБА_3 , ОСОБА_4 та ОСОБА_1 проживали разом та вели спільне господарство, порядок користування встановлено не було, проти вселення ОСОБА_1 до квартири ніхто не заперечував.
При цьому, як роз?яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 15 постанови від 01 листопада 1996 року № 9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», наявність чи відсутність прописки сама по собі не може бути підставою для визнання права користування жилим приміщенням за особою, яка там проживала чи вселилась туди як член сім?ї наймача (власника) приміщення, або ж для відмови їй у цьому. Однак відсутність письмової згоди 

членів сім?ї наймача на вселення сама по собі не свідчить про те, що особи, які вселилися, не набули права користування жилим приміщенням, якщо за обставинами справи безспірно встановлено, що вони висловлювали таку згоду. Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 01 вересня 2023 року по справі №712/11721/21; від 25 травня 2023 року по справі №367/8239/20; від 30 травня 2022 року по справі №366/1285/20; від 14 квітня 2021 року по справі №645/7796/19 тощо.
Відповідно до ч.2 ст. 64 ЖК України до членів сім`ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім`ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство.
Член сім?ї наймача в розумінні Житлового кодексу - це особа яка перебуває з наймачем жилого приміщення у правовідносинах, природа яких визначається: кровними (родинними зв?язками/стосунками), або шлюбними відносинами; постійним проживанням з наймачем та членами його сім?ї; ведення з ним спільного господарства. Такі ознаки (вимоги) застосовуються диференційовано при розгляді конкретної справи в суді щодо визначенні членом сім?ї та визнання наймачем за раніше укладеним договором найму жилого приміщення замість попереднього наймача, у зв?язку з його смертю (Рішення Конституційного Суду України від 03 червня 1999 року №5-рп/99 у справі №1-8/99 щодо офіційного тлумачення поняття «член сім?ї»). Аналогічні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду: від 25 травня 2023 року у справі № 367/8239/20; від 29 вересня 2021 року у справі № 759/9229/19. 
Відповідно до статті 812 ЦК України предметом договору найму житла можуть бути помешкання придатні для постійного проживання у ньому, зокрема квартира.
Згідно із частиною третьою статті 810 ЦК України до договору найму житла, крім найму житла. що є об?єктом права державної або комунальної власності, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.
Відповідно до статті 62 ЖК Української РСР до відносин, що випливають з договору найму жилого приміщення, у відповідних випадках застосовуються також норми ЦК України.
Для визнання наймачем на підставі статті 106 ЖК Української РСР іншого члена сім?ї необхідно щоб попередній член сім?ї мав правовий статус «наймача» (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 травня 2018 року по справі №682/933/16-ц).
Відповідно до частини першої статті 65 ЖК Української РСР наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім?ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб. На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно.
Згідно із частиною третьою статті 815 ЦК України та статтею 68 ЖК Української РСР наймач зобов?язаний своєчасно вносити плату за найм житла, квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Члени сім?ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов?язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім?ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов?язаннями, що випливають із зазначеного договору (частина перша статті 64 ЖК України).
За приписами статті 47 Конституції України, статті 1, частини четвертої статті 9 ЖК Української РСР кожен має право на житло. Ніхто не може бути примусово позбавлений житла інакше як на підставі закону за рішенням суду, а також ніхто не може бути виселений із займаного жилого приміщення або обмежений у праві користування жилим приміщенням інакше як з підстав і в порядку, передбачених законом.
Статтею 48 Конституції України встановлено, що кожен має право на достатній життєвий рівень для себе і своєї сім?ї, що включає достатнє харчування, одяг, житло.
Частиною першою статті 270 ЦК України визначено, що відповідно до Конституції України фізична особа має право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування.
Статтею 103 ЖК України передбачено, що договір найму жилого приміщення може бути змінено відповідно до вимог законодавства України.
Відповідно до частин першої, другої статті 651 ЦК України зміна договору допускається 

лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено за рішенням суду на вимогу однієї із сторін та в інших випадках, встановлених договором або законом.
Відповідно до статті 824 ЦК України на вимогу наймача та інших осіб. які постійно проживають разом з ним, та за згодою наймодавця наймач у договорі найму житла може бути замінений однією з повнолітніх осіб, яка постійно проживає разом з наймачем. У разі смерті наймача наймачами можуть стати усі інші повнолітні особи, які постійно проживали з колишнім наймачем, або, за погодженням з наймодавцем, одна із цих осіб. У цьому разі договір найму житла залишається чинним на попередніх умовах.
Інший член сім?ї, що залишився проживати у жилому приміщенні та звертається до суду за захистом своїх прав, заміщує попереднього наймача в договірних правовідносинах найму за раніше укладеним договором, що узгоджується із принципом рівності прав та обов?язків наймача та членів його сім?ї згідно зі статтею 64 ЖК Української РСР.
Отже, судовому розгляду підлягають спори у випадку, якщо наймодавець не визнає в якості члена сім?ї наймача особу, яка поставила питання про визнання її наймачем за договором згідно з частиною другою статті 64 та частиною першою статті 106 ЖК Української РСР.
Таким чином, договір найму жилого приміщення може бути змінено у разі смерті наймача та визнання в судовому порядку іншої особи членом сім?ї померлого наймача. а також визнання за ним права користування жилим приміщенням. Визнання в судовому порядку за ним права користування жилим приміщенням є у подальшому підставою для укладення договору найму жилого приміщення, в якому і буде зазначено наймачем іншого члена сім?ї, який постійно проживав разом з попереднім наймачем в неприватизованій квартирі і вів з ним спільне господарство.
В порядку ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 76 ЦПК України визначено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 22 серпня 2018 року у справі № 644/6274/16-ц (провадження № 14-283цс18) вказано, що обов`язковими умовами для визнання особи членом сім`ї, крім спільного проживання, є: ведення спільного господарства, тобто наявність спільних витрат, спільного бюджету, спільного харчування, купівля майна для спільного користування, участь у витратах на утримання житла, його ремонт, надання взаємної допомоги, наявність усних чи письмових домовленостей про порядок користування житловим приміщенням, інших обставин, які засвідчують реальність сімейних відносин. Отже, законодавство не передбачає вичерпного переліку членів сім`ї та визначає критерії, за наявності яких особи складають сім`ю. Такими критеріями є спільне проживання (за винятком можливості роздільного проживання подружжя з поважних причин і дитини з батьками), спільний побут і взаємні права й обов`язки. 
З урахуванням вищевикладеного, зважаючи на те, що позивач був вселений в квартиру за життя квартиронаймача, беручи до уваги ведення спільного господарства, проживання позивача в квартирі та оплату комунальних послуг, беручи до уваги викладене в заявах по суті, зважаючи на усі докази в їх сукупності, суд вважає, що ОСОБА_1 може вважатися особою, що може замінити наймача квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Частиною 9 ст.265 ЦПК України визначено, що у спорі, що виник при укладанні або зміні договору, в резолютивній частині вказується рішення з кожної спірної умови договору, а у спорі про спонукання укласти договір - умови, на яких сторони зобов`язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проект договору.
Відповідно до частини другої статті 651 ЦК України, договір може бути змінено за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у випадках, встановлених законом. Оскільки право позивача на користування житлом є доведеним, суд вважає за необхідне застосувати такий спосіб захисту як спонукання до укладення договору.
Щодо визначення умов договору, суд зазначає, що згідно зі статтею 630 ЦК України, сторони не можуть відступати від змісту типових умов договорів, затверджених органами державної влади. Оскільки спірне приміщення належить до комунального житлового фонду, умови договору найму є публічними та суворо регламентованими нормами Житлового кодексу України та Типовим договором найму жилого приміщення.
Згідно з частиною другою статті 5 ЦПК України, якщо закон не визначає ефективного способу захисту, суд може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. Враховуючи, що зміст прав та обов`язків сторін у даних правовідносинах вичерпно визначений нормативно-правовими актами, надання позивачем окремого проекту договору не є обов`язковим для прийняття рішення.
Таким чином, з метою повного та ефективного поновлення прав позивача, договір найму має бути укладений на умовах, встановлених чинним законодавством України для даного виду правовідносин, що забезпечить стабільність житлових прав особи та можливість належного виконання рішення суду.
Зважаючи на все вищевказане, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.
З урахуванням відсутності вимоги позивача про стягнення судового збору з відповідача, суд вважає за можливе залишити судовий збір за позивачем.
Керуючись ст.ст. 4, 12,13, 76-81, 141, 258, 259, 263- 268, 273 ЦПК України, суд,-
ухвалив :
Позов ОСОБА_1 до виконавчого комітету Лозівської міської ради Харківської області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору -Товариство з обмеженою відповідальністю “Сервіс Контроль”, Комунальне підприємство “ЖУК”, про зміну наймача в договорі найму житла, визнання наймачем та зобов`язання укласти договір найму - задовольнити.
Змінити наймача в договорі найму житла - квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , та визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , уродженця с. Панютино, Лозівського району, Харківської області. зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , наймачем зазначеної квартири.
Зобов?язати Комунальне підприємство “Житлова управляюча компанія” укласти з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , уродженцем с. Панютино, Лозівського району, Харківської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , договір найму житлового приміщення, а саме квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , на умовах, встановлених чинним законодавством України для даного виду правовідносин.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 ЦПК України.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної 

скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Інформація про сторони:
Позивач- ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_9 , РНОКПП НОМЕР_4 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідач -виконавчий комітет Лозівської міської ради Харківської області, код ЄДРПОУ 04058829, адреса місцезнаходження: вул. Ярослава Мудрого, буд.1, м. Лозова, Харківська область.
Треті особи: 
-Товариство з обмеженою відповідальністю “Сервіс Контроль”, код ЄДРПОУ, адреса місцезнаходження: вул. Гагаріна, буд.4, с-ще Лиманівка, Лозівський район, Харківська область,
-Комунальне підприємство “Житлова управляюча компанія”, код ЄДРПОУ 37556917, адреса: м-н 1, буд.17, м.Лозова, Харківська область.

Суддя Т.О.Каращук