номер провадження справи 4/238/24

ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.03.2026 Справа № 908/3294/24
м.Запоріжжя Запорізької області 
за позовом Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, ( АДРЕСА_1 ), представник позивача адвокат Слєсарь Олексій Вікторович, ( АДРЕСА_2 )
відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», (69104, м. Запоріжжя. вул. Європейська, буд. 9)
про стягнення 43500,00 грн.

за зустрічним позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», (69104, м. Запоріжжя. вул. Європейська, буд. 9), представник позивача за зустрічним позовом адвокат Балика Павло Олександрович, ( АДРЕСА_3 )
до відповідача за зустрічним позовом Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, ( АДРЕСА_1 )
про визнанням недійсним договору

Суддя Зінченко Н.Г. 
при секретарі судового засідання Проценко І.Е.

За участю представників сторін:
від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) – Слєсарь О.В., на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серія АР № 1211483 від 16.12.2024; 
від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) – Балика П.О., на підставі Ордеру на надання правничої допомоги серія АР № 1218218 від 17.01.2025;

В грудні 2024 року до Господарського суду Запорізької області надійшла позовна заява Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, м. Запоріжжя до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», м. Запоріжжя про стягнення 43500,00 грн. заборгованості (основного боргу) за виконані роботи за договором підряду № 29 від 01.07.2024.
Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2024 справу № 908/3294/24 за вищевказаною позовною заявою розподілено судді Зінченко Н.Г.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 30.12.2024 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 908/3294/24 в порядку спрощеного позовного провадження, присвоєно справі номер провадження 4/238/24, вирішено здійснювати розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи.
В січні 2025 року до Господарського суду Запорізької області надійшла зустрічна позовна заява Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», м. Запоріжжя до Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, м. Запоріжжя про визнання недійсним договору підряду № 29 від 01.07.2024, укладеного між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» та Фізичною особою-підприємцем Барсуком Сергієм Анатолійовичем.
Згідно Протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 20.01.2025 зустрічну позовну заяву у справі № 908/3294/24 передано на розгляд судді Зінченко Н.Г. 
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 28.01.2024 прийнято зустрічну позовну заяву до розгляду, вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом у справі № 908/3294/24, ухвалено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 26.02.2025.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 26.02.2025 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 908/3294/24 до 28.04.2025 та відкладено підготовче засідання на 08.04.2025.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 08.04.2025 підготовче засідання відкладено до 23.04.2025.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 23.04.2025 у справі № 908/3294/24 призначено судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз, на вирішення судових експертів поставлені питання, згідно переліку, викладеного в ухвалі суду від 23.04.2025 по справі № 908/3294/24. Провадження у справі № 908/3294/24 зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи. 
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 02.06.2025 провадження у справі № 908/3294/24 поновлено для розгляду і вирішення клопотання Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України про погодження строку проведення експертизи понад 90 календарних днів. Судом погоджено проведення судової будівельно-технічної експертизи у справі № 908/3294/24 у строк понад 90 календарних днів у терміни згідно з Інструкцією про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5 (зі змінами та доповненнями). Провадження у справі № 908/3294/24 зупинено на час проведення судової будівельно-технічної експертизи. 
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 19.01.2026 провадження у справі № 908/3294/24 поновлено, підготовче засідання призначено на 05.02.2026.
Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 05.02.2026 закрито підготовче провадження у справі № 908/3294/24, справу призначено до судового розгляду та призначено судове засідання на 04.03.2026.
У зв`язку з перебуванням судді Зінченко Н.Г. з 04.03.2026 по 18.03.2026 включно на лікарняному, судове засідання, призначене на 04.03.2026, не відбулося та ухвалою Господарського суду Запорізької області від 19.03.2026 перенесено на 26.03.2026.
В судове засідання 26.03.2026 з`явилися представники сторін, фіксація судового процесу здійснювалася з використанням системи відеоконференцзв`язку: vkz.court.gov.ua. 
В судовому засіданні 26.03.2026 справу розглянуто, на підставі ст. 240 ГПК України судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.
Відповідно до ст. 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято за результатами оцінки доказів, поданих сторонами та долучених судом до матеріалів справи.
Заявлені первісні позовні вимоги обґрунтовані посиланням на приписи ст., ст. 11, 509, 525, 526, 530, 610, 612, 625-629, 837, 882, 854 ЦК України, ст., ст. 174, 193 ГК України та обґрунтовано неналежним виконанням Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» взятих на себе зобов`язань щодо своєчасної та повної оплати виконаних робіт за договором підряду № 29 від 01.07.2024. Мотивуючи первісні вимоги позивач за первісним позовом зазначає, що 01.07.2024 між ним та ОСББ «Європейська 9» укладений договір підряду № 29, за умовами якого позивач за первісним позовом як Підрядник зобов`язався на свій ризик за завданням відповідача за первісним позовом (Замовника) з використанням своїх механізмів та матеріалів виконати роботи з поточного ремонту цоколю багатоповерхового будинку за адресою: 69104, м. Запоріжжя, вул. Європейська, будинок 9, а Замовник зобов`язався прийняти та оплатити виконані роботи. Згідно п. 1.2 договору перелік робіт, обсяги та вартість робіт визначаються кошторисом, який є невід`ємною частиною договору. Загальна вартість робіт визначена в п. 3.1 договору в розмірі 43500,00 грн. Умовами п. 5.1 договору встановлено, що оплата Замовником виконаних робіт здійснюється протягом 30 календарних днів від дати підписання сторонами акту прийому-передачі робіт. Як стверджує позивач за первісним позовом 29.07.2024 сторонами підписаний Акт прийому-передачі виконаних робіт № 125 на загальну суму 43500,00 грн. без заперечень і зауважень щодо якості, обсягів, вартості виконаних робіт. Проте, ОСББ «Європейська 9» виконані позивачем за первісним позовом підрядні роботи на суму 43500,00 грн. прийняті за Актом № 125 від 27.07.2024 прийому-передачі виконаних робіт у встановлений в договорі строк не оплатило. Отже, через порушення відповідачем за первісним позовом умов договору підряду № 29 від 01.07.2024 та положень чинного законодавства в частині повної оплати за виконані роботи згідно Акту № 125 від 27.07.2024 прийому-передачі виконаних робіт у відповідача за первісним позовом утворилася заборгованість в розмірі 43500,00 грн. Враховуючи викладене, позивач за первісним позовом просить суд позов задовольнити повністю та стягнути з відповідача за первісним позовом на його користь 43500,00 грн. заборгованості за договором підряду № 29 від 01.07.2024.
Зустрічні позовні вимоги мотивовано посиланням на приписи ст., ст. 235, 509 ЦК України. Обґрунтовуючи позовні вимоги за зустрічним позовом позивач за зустрічним позовом стверджує, що ФОП Барсук С.А. та колишній голова правління ОСББ «Європейська 9» - Михайлов Володимир Володимирович, який діяв від імені ОСББ «Європейська 9», насправді вчинили правочин (під виглядом договору підряду № 29 від 01.07.2024) спрямований на безпідставне перерахування ФОП Барсуку С.А. грошових коштів від ОСББ «Європейська 9» за начебто будівельні роботи, які не виконувалися. Такий правочин має ознаки удаваного правочину, та спрямований на заволодіння грошовими коштами ОСББ «Європейська 9». Зокрема, як стверджує позивач за зустрічним позовом, договором підряду № 29 від 01.07.2024 передбачено, що ФОП Барсук С.А. зобов`язався виконати роботи з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: 69104, м. Запоріжжя, вул. Європейська, будинок 9, а ОСББ «Європейська 9» оплатити ці роботи. Проте ФОП Барсук С.А. не виконував робіт з поточного ремонту цоколю за договором підряду № 29 від 01.07.2024. З метою створення вигляду виконання договору підряду № 29 від 01.07.2024 та виникнення у ОСББ «Європейська 9» «заборгованості» перед ФОП Барсук С.А. колишній голова правління ОСББ «Європейська 9» - Михайлов В.В. підписав Акт прийому-передачі виконаних робі № 125 від 29.07.2024 та акт звірки взаємних розрахунків від 30.09.2024. При цьому, повноваження колишнього голови правління ОСББ «Європейська 9» Михайлова В.В. припинені 25.09.2024 у зв`язку із обранням нового голови правління. 25.09.2024 відповідні зміни внесені до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Разом із тим, попередній голова правління ОСББ «Європейська 9» Михайлов В.В. не передав фінансові та бухгалтерські документи, а також всі документи договірної діяльності (договори та акти виконаних робіт на виконання послуг та робіт, однією із сторін яких виступає ОССБ «Європейська 9»). Отже, попередній голова правління ОСББ «Європейська 9» Михайлов В.В. навмисно приховав відомості про укладання договору № 29 від 01.07.2024. Таким чином, ФОП Барсук С.А. та колишній голова правління ОСББ «Європейська 9» - Михайлов В.В., який діяв від імені ОСББ «Європейська 9», насправді вчинили правочин спрямований на безпідставне перерахування ФОП Барсуку С.А. грошових коштів від ОСББ «Європейська 9» за начебто будівельні роботи, які не виконувалися. Такий правочин має ознаки удаваного правочину, та спрямований на заволодіння грошовими коштами ОСББ «Європейська 9». Відповідно до пункту 1.1. оспорюваного договору № 29 від 01.07.2024 Підрядник (ФОП Барсук С.А.) зобов`язується на свій ризик за завданням Замовника протягом визначеного в договорі строку з використанням своїх механізмів та матеріалів виконати роботи з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку по вул. Європейська, будинок 9 в м. Запоріжжя. Позивач за зустрічним позовом заперечує, що роботи з поточного ремонту цоколю, які передбачені умовами договору № 29 від 01.07.2024, виконанні в повному обсязі; що роботи з поточного ремонту цоколю виконувались саме ФОП Барсуком С.А. Вказані заперечення ґрунтуються на тому, що відповідно до пункту 2.1. договору № 29 від 01.07.2024 перелік робіт, обсяг та вартість робіт визначається кошторисом, який є невід`ємною частиною цього договору. Згідно із кошторисом вартості робіт їх перелік та обсяг складається з наступного: - демонтаж 55 кв.м.; - нанесення бетон-контакту 55 кв.м.; - цементування поверхні 55 кв.м.; - оштукатурювання стін чорновою штукатуркою 55 кв.м.; - нанесення декоративної штукатурки (шуби) 55 шт.; - облаштування відкосів 36 пог.м.; - облаштування відливів 50 пог.м; - ґрунтування поверхні 55 кв.м.; - фарбування поверхні 55 кв.м.; - фарбування під`їздів 3 шт; - прибирання після ремонтних робіт 1 послуга. Вказаний перелік та обсяг робіт перенесений і до акту прийому-передачі виконаних робіт № 125 від 29.07.2024. При цьому, позивач за зустрічним позовом звертає увагу суду на одиниці виміру робіт по нанесенню декоративної штукатурки (шуби). Так, і в кошторисі, і в акті прийому-передачі виконаних робіт, одиницею виміру робіт по нанесенню декоративної штукатурки (шуби) є не квадратні метри, а саме штуки. На переконання ОССБ «Європейська 9» вказаний факт свідчить про те, що ФОП Барсук С.А. не був обізнаний з обсягом ремонтних робіт та не знав порядок їх виміру, а відтак не виконував вказані роботи. В свою чергу, попередній голова правління ОСББ «Європейська 9» Михайлов В.В. не перевіряв обсяг виконаних робіт. Таким чином, відомості, викладені в акті прийому-передачі виконаних робіт № 125 від 29.07.2024 щодо обсягу, нібито, виконаних робіт, є сфальсифікованими. Згідно із письмовими заявами свідків ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які зареєстровані та проживають в будинку АДРЕСА_4 , в липні 2024 року, приблизно протягом двох тижнів, проводились роботи з ремонту цоколю під`їздів №№ 1 – 3. При цьому, демонтаж старого цоколю не виконувався. Натомість місця, де були тріщини та сколи, зачищалися та замазувалися цементним розчином. Після цього на старий цоколь була нанесена декоративна штукатурка та виконане її фарбування. Відливи цоколя вздовж під`їздів №№ 1-3 не облаштовувалися. Фарбування під`їздів №№ 1-3 обмежилось лише фарбуванням рамки вхідних дверей, контуру козирків під`їздів та двох металевих колон кожного з під`їздів без попереднього їх зачищення від бруду та іржі. Також, свідок свідків ОСОБА_1 зазначила, що вказані роботи виконували троє чоловіків, які у розмові із нею повідомили, що вони є працівниками ОСОБА_3 , який на той час був головою правління ОСББ «Європейська 9». Отже, роботи з демонтажу, нанесення бетон-контакту, цементування поверхні, оштукатурювання стін чорновою штукатуркою, ґрунтування поверхні та облаштування відливів взагалі не виконувалися. Відповідно до пункту 4.3.3 договору № 29 від 01.07.2024 Підрядник (ФОП Барсук С.А.) зобов`язаний своєчасно забезпечувати об`єкт будівельними матеріалами. Таким чином, хоча кошторис і не містить перелік матеріалів, однак саме ФОП Барсук С.А. зобов`язаний за власні кошти придбати необхідні матеріали для виконання робіт з поточного ремонту цоколю. Згідно ж із пунктом 4.3.9. договору № 29 від 01.07.2024 Підрядник (ФОП Барсук С.А.) зобов`язаний погоджувати із Замовником питання про залучення до виконання робіт субпідрядників ОСББ «Європейська 9» наполягає на тому, що у ФОП Барсука С.А. не було матеріалів для виконання робіт з поточного ремонту цоколю і вказані роботи не виконувались ФОП Барсуком С.А., в тому числі із залученням найманих працівників або будь-яких субпідрядників. Враховуючи викладене, позивач за зустрічним позовом просить суд зустрічний позов задовольнити повністю.
Відповідач за зустрічним позовом на підставі ст. 165 ГПК України надав суду Відзив на зустрічну позовну заяву (вх. № 2929/08-08/25 від 10.02.2025), в якому відповідач за зустрічним позовом зауважив, що згідно сталої судової практики вирішуючи спір про визнання договору або його частини недійсним, господарський суд має встановити наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання договору (його частини) недійсним і настання відповідних наслідків, а саме: відповідність змісту договору вимогам закону, додержання встановленої форми договору; правоздатність сторін за договором; у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони тощо. За удаваним правочином сторони умисно оформлюють однин правочин, але між ними насправді встановлюються інші правовідносини. За удаваним правочином права та обов`язки сторін виникають, але не ті, що випливають зі змісту правочину. Установивши під час розгляду справи, що правочин вчинено для приховання іншого правочину, суд на підставі ст. 235 ЦК України має визнати, що сторони вчинили саме цей правочин та вирішити спір із застосуванням норм, що регулюють цей правочин. Якщо правочин, який насправді вчинено, суперечить закону, суд ухвалює рішення про встановлення його нікчемним або про визнання його недійсним. Проте, доводи позивача за зустрічним позовом щодо визнання недійсним договору підряду № 29 від 01.07.2024 як удаваного правочину зводяться лише до того, що позивач за зустрічним позовом стверджує, що будівельні роботи ФОП Барсуком С.А. не виконувалися, а тому у ОСББ «Європейска 9» відсутні підстави для здійснення розрахунку за роботи, які насправді не виконувалися. У зв`язку із викладеним, відповідач за зустрічним позовом просить суд в задоволені зустрічного позву відмовити повністю. 
Позивачем за зустрічним позовом на підставі ст. 166 ГПК України через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС подано суду Відповідь на відзив (вх. № 3513/08-08/25 від 17.02.2025), в якій позивач за зустрічним позовом заперечує проти доводів ФОП Барсука С.А. стосовно недоведеності зустрічних позовних вимог. ОСББ «Європейска 9» наполягає на факті не виконання ФОП Барсуком С.А. робіт з поточного ремонту цоколю за договором підряду № 29 від 01.07.2024. Поряд із цим, позивач за зустрічним позовом зазначає, що більша частина робіт за договором підряду № 29 від 01.07.202 є прихованими, тобто такими, які технологічно приховуються при виконанні подальших робіт, внаслідок чого перевірити якість і точність їх виконання є можливим лише при проведенні судової будівельно-технічної експертизи. З урахуванням викладеного, позивач за зустрічним позовом просить суд зустрічний позов задовольнити повністю.
Розглянувши зібрані у справі докази, заслухавши пояснення представників сторін, суд 

УСТАНОВИВ

01.07.2024 Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» в особі Голови правління Михайлова Володимира Володимировича, який діяв на підставі Статуту ОСББ «Європейська 9», (Замовник) та Фізичною особою-підприємцем Барсуком Сергієм Анатолійовичем, (Підрядник) укладено Договір підряду № 29 (далі за текстом – Договір), відповідно до умов якого Замовник доручає та сплачує, а підрядник зобов`язується на свій ризик за завданням Замовника протягом визначеного в Договорі строку з використанням своїх механізмів та матеріалів виконати роботи з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: 69104, Запорізька область, м. Запоріжжя, Комунарський район, вулиця Європейська, будинок 9. (п. 1.1)
Відповідно до п. 1.2 Договору перелік робіт, обсяги та вартість робіт визначаються кошторисом, який є невід`ємною частиною Договору (додаток № 1). 
Згідно п. 3.1 Договору вартість робіт за Договором визначається договірною ціною та складає 43500,00 грн. без ПДВ.
Пунктом 2.1 Договору сторонами обумовлені строки виконання робіт: строки виконання робіт за цим Договором встановлюються з 01.07.2024 по 31.12.2024. Дострокова здача робіт по цьому Договору допускається.
Датою закінчення робіт за Договором вважається дата їх прийняття Замовником, що засвідчується підписанням акту прийому-передачі робіт (п. 2.3 Договору)
Умовами п. 5.1 Договору встановлено, що оплата Замовником виконаних робіт здійснюється протягом 30 календарних днів від дати підписання сторонами акту прийому-передачі робіт.
Якщо при прийманні робіт будуть виявленні недоліки, що виникли з вини Підрядника, сторонами оформлюється дефектний акт. Дефектний акт складається Замовником, який вказує перелік недоліків у виконаній роботі і терміни їх усунення. (п. 5.4 Договору)
Пунктом 4.1.2 Договору передбачено, що Замовник зобов`язаний забезпечити своєчасну оплату виконаних робіт на умовах, визначених Договором.
Згідно з п., п. 4.3.1, 4.3.3, 4.3.9 Договору Підрядник зобов`язаний розробити кошторис на виконання поточного ремонту об`єкта, виконувати всі роботи, обумовлені Договором, у відповідності із Договором та забезпечити завершення робіт і передати їх згідно акту в терміни, вказані в п. 2.1 Договору; своєчасно забезпечувати об`єкт будівельними матеріалами, дотримуючись визначених термінів виконання робіт; погоджувати із Замовником питання про залучення до виконання робіт субпідрядників. 
Пунктом 9.1 Договору передбачено, що він вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та діє до 31.12.2024, а в частині фінансових зобов`язань – до їх повного виконання.
Як встановлено з матеріалів справи, на виконання умов Договору підряду № 29 від 01.07.2024 сторонами складений і підписаний Додаток № 1 до Договору – «Кошторис вартості робіт», згідно якого загальна вартість робіт становить 43500,00 грн.
29.07.2024 ФОП Барсуком Сергієм Анатолійовичем та Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» в особі Голови правління Михайлова Володимира Володимировича складений, підписаний та скріплений печатками сторін Акт № 125 прийому-передачі виконаних робіт за Договором підряду № 29 від 01.07.2024 на загальну вартість 43500,00 грн. 
Як свідчать фактичні обставини справи, Акт прийому-передачі виконаних робіт № 125 від 29.07.2024 підписаний сторонами без жодних заперечень і зауважень щодо якості, обсягів, вартості робіт. 
ОСББ «Європейська 9» у визначені Договором строки оплату робіт в розмірі 43500,00 грн. за Актом прийому-передачі виконаних робіт № 125 від 29.07.2024 не здійснило.
30.09.2024 ФОП Барсуком С.А. та ОСББ «Європейська 9» в особі Голови правління Михайлова В.В. підписаний та скріплений печатками сторін Акт звірки взаємних розрахунків за липень – вересень 2024 року, яким ОСББ «Європейська 9» визнало факт наявності станом на 30.09.2025 заборгованості перед ФОП Барсуком С.А. в розмірі 43500,00 грн. на підставі Акту № 125 прийому-передачі виконаних робіт за Договором підряду № 29 від 01.07.2024. 
Отже, спір за первісним позовом виник у зв`язку з тим, що позивач за первісним позовом вважає наявним факт порушення відповідачем за первісним позовом умов Договору підряду № 29 від 01.07.2024 в частині повної та своєчасної оплати виконаних робіт.
Зазначені обставини стали підставою для звернення ФОП Барсука С.А. до господарського суду з первісним позовом у даній справі про стягнення з ОСББ «Європейська 9» 43500,00 грн. основного боргу за виконані роботи за договором підряду № 29 від 01.07.2024.
Позивач за зустрічним позовом стверджує, що ФОП Барсук С.А. та колишній голова правління ОСББ «Європейська 9» - Михайлов Володимир Володимирович, який діяв від імені ОСББ «Європейська 9», насправді вчинили правочин (під виглядом Договору підряду № 29 від 01.07.2024) спрямований на безпідставне перерахування ФОП Барсуку С.А. грошових коштів від ОСББ «Європейська 9» за начебто будівельні роботи, які не виконувалися. Такий правочин має ознаки удаваного правочину, та спрямований на заволодіння грошовими коштами ОСББ «Європейська 9».
У зв`язку із цим ОСББ «Європейська 9» подано до господарського суду зустрічний позов у даній справі про визнання недійсним Договору підряду № 29 від 01.07.2024, укладеного між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» та Фізичною особою-підприємцем Барсуком Сергієм Анатолійовичем
При цьому, до матеріалів справи судом залучені письмові нотаріально посвідчені пояснення у вигляді Заяв свідків від 17.01.2025 мешканців будинку АДРЕСА_4 ОСОБА_1 та Деллє Георгія Михайловича.
Так, ОСОБА_1 в свої поясненнях зазначила, що:
«Вона зареєстрована та проживаю за адресою: АДРЕСА_5 , з 1977 року. В жовтні 2020 року в нашому будинку було утворено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», головою правління якого був Михайлов Володимир Володимирович до вересня 2024 року. В липні 2024 року, приблизно протягом двох тижнів, в нашому будинку проводились роботи з ремонту цоколю під`їздів №№ 1-3. Я бачила як проводились вказані роботи. Дані роботи виконували троє чоловіків. Декілька разів я спілкувалася із вказаними працівниками і вони мені повідомили, що є працівниками Михайлова Володимира Володимировича - голови правління ОСББ «Європейська 9». З приводу обсягу виконаних робіт можу пояснити наступне. Вони виконали такі роботи: демонтаж старого цоколю не виконувався. Натомість місця, де були тріщини та сколи зачищали та замазували цементним розчином. Після цього на старий цоколь нанесли декоративну штукатурку та пофарбували. Фарбування під`їздів №№ 1-3 обмежилось лише фарбуванням рамки вхідних дверей, контуру козирків під`їздів та двох металевих колон кожного з під`їздів без попереднього їх зачищення від бруду та іржі. Відливи цоколя вздовж під`їздів №№ 1-3 не облаштовували.» 
Деллє Георгій Михайлович в своїх поясненнях зазначив наступне:
«Він зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_6 , з 1969 року. В жовтні 2020 року в нашому будинку було утворено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», головою правління якого був Михайлов Володимир Володимирович до вересня 2024 року. В липні 2024 року, приблизно протягом двох тижнів, в нашому будинку проводились роботи з ремонту цоколю під`їздів №№ 1-3. Оскільки я є пенсіонером і більшість часу знаходжусь вдома, то бачив як проводились вказані роботи. Дані роботи виконували троє чоловіків, які, зі слів сусідки Горюновї Вікторії Вікторівни, яка проживає в квартирі АДРЕСА_7 , є працівниками Михайлова Володимира Володимировича, на той час - голови правління ОСББ «Європейська 9». Вони виконали такі роботи: - демонтаж старого цоколю не виконувався. Натомість місця, де були тріщини та сколи зачищали та замазували цементним розчином. Після цього на старий цоколь нанесли декоративну штукатурку та пофарбували. Фарбування під`їздів №№ 1-3 обмежилось лише фарбуванням рамки вхідних дверей, контуру козирків під`їздів та двох металевих колон кожного з під`їздів без попереднього їх зачищення від бруду та іржі. Відливи цоколя вздовж під`їздів №№ 1-3 не облаштовували.»
Фізична особа-підприємець Барсук Сергій Анатолійович також надав суду письмові нотаріально посвідчені пояснення від 03.04.2025, в яких зазначив, що:
«Мною здійснювалася закупівля матеріалів для виконання робіт за адресою: 69104, Запорізька область, місто Запоріжжя, вулиця Європейська, будинок 9 (договір підряду № 29 від 01.07.2024) та інших потреб. На зазначеному об`єкті мною орієнтовно було використано будівельних матеріалів: цемент 14 мішків (1 мішок – 25 кг), клей – 28 мішків (1 мішок – 25 кг), пісок – 25 мішків (1 мішок – 45 кг), бетон-контакт – 2 відра (20 літрів), фарба – 3,5 відра (1 відро – 14 кг/л), барвники – 25 одиниць.
Роботи (договір підряду № 29 від 01.07.2024) здійснювалися самостійно.» 
Розглянувши та проаналізувавши матеріали та фактичні обставини справи, оцінивши представлені сторонами письмові докази в їх сукупності, суд дійшов висновку, що первісні та зустрічні позовні вимоги не підлягають задоволенню повністю, з огляду на наступне.
Відповідно до ч., ч. 1, 2 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 ЦК України. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно з п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (ч. 1 ст. 626 ЦК України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).
За приписами ст., ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст. 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (ст. 599 ЦК України).
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з ч., ч. 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Частиною 1 ст. 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.
Відповідно до ст. 844 ЦК України ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником (ч.1). Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором (ч.2). Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом (ч.3). Підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати (ч.5).
Частиною 1 ст. 877 ЦК України унормовано, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.
Відповідно до ч., ч. 1, 2 ст. 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).
Згідно з положеннями ч., ч. 4, 6 ст. 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.
Підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі № 927/414/1).
Як зазначалось вище, у п. 5.1 Договору підряду № 29 від 01.07.2024 сторони погодили, що оплата Замовником виконаних робіт здійснюється протягом 30 календарних днів від дати підписання сторонами акту прийому-передачі робіт.
До матеріалів справи позивачем за первісним позов наданий Акт прийому-передачі виконаних робіт № 125 від 29.07.224 за Договором підряду № 29 від 01.07.2024 на загальну вартість 43500,00 грн., яким ФОП Барсук Сергій Анатолійович та Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» в особі Голови правління Михайлова Володимира Володимировича засвідчили факт виконання Підрядником на користь Замовника робіт за Договором підряду № 29 від 01.07.2024 на загальну вартість 43500,00 грн. 
З метою вирішення суперечності щодо реальності виконання робіт за Договором підряду № 29 від 01.07.2024, їх обсягу та вартості судом у справі призначалася судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено експертам Дніпропетровського науково-дослідного інституту судових експертиз.
На вирішення експертизи судом ставилося наступне питання: 
1) Чи відповідають обсяги та вартість фактично виконаних робіт з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: 69104, Запорізька область, м. Запоріжжя, Комунарський район, вул. Європейська, буд. 9, обсягам та вартості, визначеним договором № 29 від 01.07.2024 та кошторисом до нього?
Згідно з Висновком експерта № 1235-25 від 25.11.2025 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у справі № 908/3294/24 обсяги та вартість фактично виконаних робіт з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: 69104, Запорізька область, м. Запоріжжя, Комунарський район, вул. Європейська, буд. 9 не відповідають обсягам та вартості, визначеним Договором № 29 від 01.07.2024 та кошторисом до нього.
При цьому експертом зауважено, що об`єми робіт, які можливо дослідити інструментально (виконати заміри обсягів виконаних робіт): «Нанесення декоративної штукатурки (шуба)» (п. 5) – 41 кв.м, «Покраска поверхні» (п. 9) - 51кв.м та «Цементування поверхні» (п. 3) - 46,2 пог.м (ширина поверхні – 0,1 м) (в частині цементування вертикальної поверхні ділянки стіни будинку над виступаючою частиною цоколю) не відповідають обсягам робіт, які визначені у Договорі підряду № 29 від 01.07.2024 та кошторисі до нього, а отже і обсяги прихованих робіт, які неможливо візуально дослідити але які передували фактично виконаним роботам, а саме: «Демонтаж» (п. 1), «Нанесення бетон-контакту» (п. 2), «Оштукатурювання стін чорновою штукатуркою» (п. 4) та «Ґрунтування поверхні» (п. 8) не відповідають обсягам робіт, які визначені у Договорі підряду № 29 від 01.07.2024 та кошторисі до нього. Роботи з «Облаштування відкосів» (п. 6) та «Облаштування відливів» (п. 7) враховані як не виконані. Роботи з фарбування вхідних груп трьох під`їздів «Покраска під`їздів» (п. 10) виконані не якісно. Роботи з «Прибирання після ремонтних робіт» (п. 11) не досліджувались.
Отже, дослідженням встановлено, що обсяги фактично виконаних робіт з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, Комунарський район, вул. Європейська, буд. 9 не відповідають обсягам робіт, які визначені у Договорі підряду № 29 від 01.07.2024 та кошторисі до нього, і відповідно вартість фактично виконаних робіт з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: Запорізька область, м. Запоріжжя, Комунарський район, вул. Європейська, буд. 9 не відповідає вартості визначеній у Договорі підряду № 29 від 01.07.2024 та кошторисі до нього.
Позивачем за первісним позовом надані суду письмові пояснення з урахуванням Висновку експерта № 1235-25 від 25.11.2025, в яких зазначається, що представник фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича з 09 год. 50 хв. до 10 год. 30 хв. 09.10.2025 знаходився за адресою: вул. Європейська 9 у м. Запоріжжі біля 1-3 під`їзду з метою участі у дослідженні судовим експертом об`єкта дослідження. Дослідження об`єкта у запропонований експертом час здійснено не було, експерт у зазначений в ухвалі суду час за місцем дослідження присутній не був, причини неявки експерта невідомі. Експерт не повідомляв про перенесення дати або часу проведення дослідження. Зазначені обставини доводять однобокість та необ`єктивність проведеного експертного дослідження. 
Крім цього, судовий експерт у висновку зазначає, що робота з облаштування відкосів не виконана. Відлив як захисний елемент виступаючої частини цоколю відсутній. Робота з облаштування відливів не виконана. Цей висновок, на думку позивача за первісним позовом, є необґрунтованим. 
Як зауважено позивачем за первісним позовом, експерт у висновку зазначає, що «існуюче цементне вимощення в нижній частині цоколю шириною від 0,16 м до 0,18 м пофарбоване; має тріщини в місцях примикання до асфальтного покриття вздовж будинку». Отже, сам експерт вказує на виконані роботи. У висновку взагалі відсутні розрахунки, згідно з якими експерт визначив обсяги та кількість виконаних робіт за фактом, що унеможливлює їхню перевірку. Експерт зазначає, що обсяги прихованих робіт інструментально та візуально не можливо перевірити, але при цьому зазначає, що обсяги фактичних робіт не відповідають обсягам робіт в договорі. При цьому згідно з висновком експерта загальна довжина відремонтованого цоколю будинку – 46,2 м. Висота вертикальної поверхні цоколю від цементної відмостки, починаючи від кута будинку, до першого під`їзду 1,2-1,0 м, далі від першого під`їзду до кінця відремонтованого цоколю 0,88-0,75м. Це загальні дані, на підставі яких визначити об`єм фактично виконаних робіт неможливо, і експертом об`єм фактично виконаних робіт так і не встановлений і, таким чином, не спростовані дані, зазначені в акті приймання виконаних робіт. Зазначене свідчить, що висновки експерта є необґрунтованими та не відповідають обставинам справи. Крім того, експерт висоту вертикальної поверхні цоколю визначав від цементної відмостки, яка була облаштована в процесі виконання робіт, а не від асфальтного покриття як належало б.
Також позивач за первісним позовом зауважив, що відповідно до ст. 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. 
Сторони Договору підряду № 29 від 01.07.2024 погодили умови Договору та види робіт, в тому числі облаштування відкосу та відливу. Роботи були виконані та прийняті Замовником. 
Позивач за зустрічним позовом у своїх поясненнях стосовно Висновку експерта № 1235-25 від 25.11.2025 зазначив, що висновок експерта є належним та допустимим доказом. Зазначеним висновком підтверджується фізична відсутність робіт – експертом встановлено, що роботи з «Облаштування відкосів» (36 пог. м) та «Облаштування відливів» (50 пог. м) враховані як не виконані. Також висновок експерта засвідчив невідповідність обсягів – фактичні обсяги «декоративної штукатурки» та «ґрунтування» не відповідають даним, зазначеним у Договорі № 29 та Акті № 125 від 29.07.2024. Це свідчить про те, що Акт приймання-передачі містить завідомо неправдиві відомості, а вимоги ФОП Барсука С.А. про стягнення коштів за ці роботи є безпідставними. 
Дослідивши Висновок експерта № 1235-25 від 25.11.2025 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи у справі № 908/3294/24, суд вважає, що він відповідає вимогам ст. 98 ГПК України, а наведені позивачем за первісним позовом доводи щодо необ`єктивності проведеного експертного дослідження недоведені належними і допустимими доказами, в розумінні ст., ст. 76, 77 ГПК України, та не спростовують висновків експерта. 
Згідно зі ст. 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Висновок експерта є рівноцінним засобом доказування у справі, наряду з іншими письмовими, речовими і електронними доказами, а оцінка його, як доказу, здійснюється судом у сукупності з іншими залученими до справи доказами за загальним правилом статті 86 ГПК України.
Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 910/21067/17.
Відповідно до ч., ч. 1, 3 ст. 13, ч. 1 ст. 74 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом (ст. 14 ГПК України).
Обов`язок із доказування необхідно розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, зі збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 911/2243/18, від 18.05.2021 у справі № 916/2255/18, від 05.11.2019 у справі № 915/641/18, від 10.04.2019 у справі № 904/6455/17, від 26.02.2019 у справі № 914/385/18 та від 05.02.2019 у справі № 914/1131/18).
Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.
17.10.2019 набув чинності Закон України № 132-IX від 20.09.2019 «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні«, яким було, зокрема внесено зміни до ГПК України та змінено назву статті 79 ГПК з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів» і викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування «вірогідності доказів».
Стандарт доказування «вірогідності доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.
Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.
Такий підхід узгоджується із судовою практикою Європейського суду з прав людини. Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».
Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі «Бендерський проти України», в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи, звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір, виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.
Отже доказами в господарському судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд у визначеному законом порядку встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.
Згідно з ч. 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Виходячи із системного аналізу наведених норм чинного законодавства, встановлених вище обставин справи у їх сукупності та наявних в матеріалах справи доказів, враховуючи що проведена експертиза беззаперечно не підтвердила виконання спірних робіт та, відповідно, їх вартість, при цьому експерт зазначає, що обсяги та вартість фактично виконаних робіт з поточного ремонту цоколю багатоквартирного будинку за адресою: 69104, Запорізька область, м. Запоріжжя, Комунарський район, вул. Європейська, буд. 9 не відповідають обсягам та вартості, визначеним Договором № 29 від 01.07.2024 та кошторисом до нього, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем за первісним позовом факту реального виконання робіт за Договором підряду № 29 від 01.07.2024 на заявлену до стягнення суму.
Відтак, застосовуючи названий стандарт доказування, суд дійшов висновку, вимоги позивача за первісним позовом про стягнення 43500,00 грн. основного боргу за виконані роботи за договором підряду № 29 від 01.07.2024 є необґрунтованими, недоведеними та такими, що не підлягають задоволенню судом.
Стосовно вимог за зустрічною позовною заявою, суд зазначає наступне. 
Як вбачається з матеріалів справи, обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги про визнання недійсним Договору підряду № 29 від 01.07.2024, укладеного між ОСББ «Європейська 9» та ФОП Барсуком Сергієм Анатолійовичем, позивач за зустрічним позовом стверджу, що оспорюваний правочин спрямований на безпідставне перерахування ФОП Барсуку С.А. грошових коштів від ОСББ «Європейська 9» за начебто будівельні роботи, які не виконувалися. Такий правочин має ознаки удаваного правочину, та спрямований на заволодіння грошовими коштами ОСББ «Європейська 9».
Приписами ст., ст. 203, 215 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину сторонами вимог, які встановлені ч. ч. 1 - 3, 5 та 6 ст. 203 цього Кодексу.
Статтею 203 ЦК України встановлені загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, зокрема: 1) зміст правочину не може суперечити ЦК, іншим актам законодавства, а також моральним засадам суспільства; 2) особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; 3) волевиявлення учасника правочину, має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; 4) правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; 5) правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Як свідчить стала судова практика, вирішуючи спір про визнання договору або його частини недійсним, господарський суд має встановити наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання договору (його частини) недійсним і настання відповідних наслідків, а саме: відповідність змісту договору вимогам закону, додержання встановленої форми договору; правоздатність сторін за договором; у чому конкретно полягає неправомірність дій сторони тощо.
При цьому, суперечність договору актам законодавства як підстава його недійсності, повинна ґрунтуватися на повно та достовірно встановлених судами обставинах справи про порушення певним договором (чи його частиною) імперативного припису законодавства чи укладення певного договору всупереч змісту чи суті правовідносин сторін.
Верховним Судом України в постанові від 07.09.2016 по справі № 6-1026цс16 зазначено, що за удаваним правочином сторони умисно оформлюють однин правочин, але між ними насправді встановлюються інші правовідносини. За удаваним правочином права та обов`язки сторін виникають, але не ті, що випливають зі змісту правочину. Установивши під час розгляду справи, що правочин вчинено для приховання іншого правочину, суд на підставі ст. 235 ЦК України має визнати, що сторони вчинили саме цей правочин та вирішити спір із застосуванням норм, що регулюють цей правочин. Якщо правочин, який насправді вчинено, суперечить закону, суд ухвалює рішення про встановлення його нікчемним або про визнання його недійсним.
Приписами частини першої статті 215 ЦК України визначено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, згідно з якою, зокрема: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
При цьому зміст договору як дво- чи багатостороннього правочину становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. (статті 628 ЦК України)
Тобто правова природа договору не залежить від його назви, а визначається з огляду на зміст, тому при оцінці відповідності волі сторін та укладеного договору фактичним правовідносинам, суд повинен надати правову оцінку його умовам, правам та обов`язкам сторін для визначення спрямованості як їх дій, так і певних правових наслідків.
Водночас, якщо буде встановлено, що правочин був вчинений сторонами для приховання іншого правочину, відносини сторін регулюються правилами щодо правочину, який сторони насправді вчинили. Правочин, який вчинено сторонами для приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, є удаваним. (стаття 235 ЦК України)
Верховний Суд неодноразово зазначав, що за удаваним правочином сторони умисно оформлюють один правочин, але між ними насправді встановлюються інші правовідносини. У такій ситуації існують два правочини: один - удаваний, а інший - той, який сторони дійсно мали на увазі. Отже, удаваний правочин своєю формою прикриває реальний правочин.
Встановивши під час розгляду справи, що правочин вчинений з метою приховати інший правочин, суд на підставі статті 235 ЦК України має визнати, що сторонами вчинено саме цей правочин, та вирішити спір із застосуванням норм, що регулюють цей правочин. Якщо правочин, який насправді вчинено, суперечить закону, суд ухвалює рішення про встановлення його нікчемності або про визнання його недійсним. Відповідні висновки викладені, зокрема, у постанові Верховного Суду Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 15.06.2018 у справі № 916/933/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.01.2019 у справі № 522/14890/16-ц та постановах Верховного Суду від 08.09.2021 у справі № 915/857/20, від 02.02.2022 у справі № 927/1099/20, від 03.11.2021 у справі № 918/1226/20.
Отже, вирішуючи питання щодо наявності підстав для визнання спірного договору недійсним, суд, перш за все, вважає за необхідне надати оцінку правовій природі спірного договору.
Згідно зі статтею 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства. Сторони мають право укласти договір, в якому містяться елементи різних договорів (змішаний договір). До відносин сторін у змішаному договорі застосовуються у відповідних частинах положення актів цивільного законодавства про договори, елементи яких містяться у змішаному договорі, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті змішаного договору.
Так, частинами 1, 2 статті 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
Приписами статті 843 ЦК України встановлено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.
Наведене свідчить, що спірний Договір містить ознаки договору підряду.
Стверджуючи, що Договір підряду № 29 від 01.07.2024 є удаваним, позивач за зустрічним позовом не доводить для приховання якого саме іншого правочину його вчинено. Мотиви зустрічної позовної заяви полягають виключно у твердженні позивача за зустрічним позовом, що будівельні роботи ФОП Барсуком С.А. не виконувалися, а тому у ОСББ «Європейска 9» відсутні підстави для здійснення розрахунку за роботи, які насправді не виконувалися.
Оцінивши подані учасниками справи аргументи та докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному та об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені зустрічні позовні вимоги не підтверджені належними та допустимими доказами, є необґрунтованими, а тому такими, що не підлягають задоволенню судом.
Згідно ч., ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 ГПК України).
Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 ГПК України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.
Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).
Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).
Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.
До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст. 2 ГПК України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення від 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі «ДомбоБегеер Б.В. проти Нідерландів»).
У п. 26 рішення від 15.05.2008 Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом. 
Приписами ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Законом України від 26.05.2021 № 2147а-VIII «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» до статті 4 Закону України «Про судовий збір» включено частину третю, відповідно до якої при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.
Відповідно до правового висновку викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі № 916/228/22 особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір».
Приймаючи до уваги викладені норми Закону України «Про судовий збір», а також з огляду на обставини подання Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» зустрічної позовної заяви через підсистему «Електронний суд» ЄСІКС, розмір судового збору, який підлягав сплаті за звернення до суду першої інстанції становить 2422,40 грн. (3028,00 грн. * 0,8). Позивачем за зустрічним позовом сплачено судовий збір в розмірі 3028,00 грн., що підтверджується платіжною інструкцією № 347 від 17.01.2025 на суму 3028,00 грн.
Отже переплата судового збору становить 605,60 грн. 
Згідно з п. 1 ч. 1, ч. 2 статті 7 Закону України «Про судовий збір» в разі внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми. Сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду. 
Враховуючи приписи зазначених норм закону, суд вважає необхідним зазначити, що позивачу за зустрічним позовом підлягає поверненню з Державного бюджету України за його клопотанням за відповідною ухвалою згідно з п. 1 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» переплачена сума судового збору в розмірі 605,60 грн. 
Згідно зі ст. 129 ГПК України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на висновок суду про відсутність підстав для задоволення первісних та зустрічних позовних вимог, судові витрати зі сплати судового збору за первісним позовом в розмірі 3028,00 грн. залишаються за позивачем за первісним позовом, а за зустрічним позовом в розмірі 2422,40 грн. – за позивачем за зустрічним позовом.
Частиною 4 ст. 129 ГПК України унормовано, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову – на відповідача; 2) у разі відмови від позову – на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову – на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. 
Таким чином, згідно зі ст. 129 ГПК України судові витрати, пов`язані з проведенням судової експертизи, які сплачені згідно платіжної інструкції № 380 від 23.06.2025 ОСББ «Європейська 9» в розмірі 30533,76 грн. покладаються на позивача за первісним позовом з урахуванням висновку суду про відсутність підстав для задоволення первісного позову. 
Керуючись ст., ст. 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ

1. В задоволенні первісного позову Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, м. Запоріжжя до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», м. Запоріжжя про стягнення 43500,00 грн. основного боргу за виконані роботи за договором підряду № 29 від 01.07.2024 відмовити повністю.
2. В задоволенні зустрічного позову Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», м. Запоріжжя до Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, м. Запоріжжя про визнання недійсним договору підряду № 29 від 01.07.2024, укладеного між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9» та Фізичною особою-підприємцем Барсуком Сергієм Анатолійовичем, відмовити повністю.
3. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Барсука Сергія Анатолійовича, ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», (69104, м. Запоріжжя. вул. Європейська, буд. 9, ідентифікаційний код юридичної особи 43854038) 30 533 (тридцять тисяч п`ятсот тридцять три) грн. 76 коп. судових витрат на проведення судової будівельно-технічної експертизи. Видати наказ.
4. Повернути ухвалою суду за відповідним клопотанням Об`єднанню співвласників багатоквартирного будинку «Європейська 9», (69104, м. Запоріжжя. вул. Європейська, буд. 9, ідентифікаційний код юридичної особи 43854038) з Державного бюджету України переплачену при поданні позовної заяви платіжною інструкцією № 347 від 17.01.2025 суму судового збору в розмірі 605 (шістсот п`ять) грн. 60 коп. 
Повне рішення оформлено і підписано у відповідності до вимог ст. ст. 240, 241 ГПК України « 10» квітня 2026 р.

Суддя Н.Г.Зінченко

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Центрального апеляційного господарського суду, а у разі проголошення вступної та резолютивної частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.