ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

01 квітня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/5977/22	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
судді-доповідача: Шальєвої В.А.,
суддів: Іванова С.М., Чередниченка В.Є., 
розглянувши в порядку письмового провадження у м. Дніпрі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року (суддя Кравчук О.В.) в справі № 340/5977/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії, 

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31 січня 2023 року у справі № 340/5977/22, яке набрало законної сили, зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області здійснити з 01 квітня 2019 року перерахунок та виплату призначеної ОСОБА_1 пенсії на підставі довідки Департаменту з питань виконання кримінальних покарань № 9/3-705 від 8 вересня 2022 року, з урахуванням виплачених сум.
ОСОБА_1 звернувся 15 липня 2025 року до Кіровоградського окружного адміністративного суду із заявою в порядку статті 383 КАС України. Просив визнати протиправною бездіяльність ГУ ПФУ в Кіровоградській області, допущеної при виконання судового рішення.
Ухвалою Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року заяву ОСОБА_1 про вжиття заходів правового реагування згідно зі статтею 383 КАС України повернуто без розгляду.
В апеляційній скарзі позивач просить скасувати ухвалу з підстав неправильного застосування судом першої інстанції норм матеріального права, порушення норм процесуального права, направити справу для продовження розгляду. 
Звертає увагу, що стаття 383 КАС України не містить жодних обмежень щодо кількості подання таких заяв.
Крім того, ухвала не містить жодної з підстав, визначених статтею 169 КАС України, для повернення заяви.
Апелянтом приведено обґрунтування невиконання відповідачем рішення як підстави для звернення із заявою в порядку статті 383 КАС України.
Також зауважує про порушення судом першої інстанції строку розгляду його заяви.
У відзиві відповідач просить залишити ухвалу без змін.
Справа судом розглянута без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами відповідно до ч. 2 ст. 312 КАС у зв`язку з поданням апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції, зазначену в пунктах 3, 6, 7, 11, 14, 26 частини першої статті 294 цього Кодексу.
Перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд доходить до висновку, що апеляційна скарга має бути задоволена з наступних підстав. 
Встановивши, що позивачем вже подавалась заява у порядку статті 383 КАС України, яку було розглянуто та ухвалою від 27 грудня 2024 року у задоволенні заяви про визнання протиправними дій, вчинених відповідачем на виконання рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 31.01.2023 у справі №340/5977/22, та зобов`язання вчинити дії відмовлено, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11 червня 2025 року вказану ухвалу залишено без змін, а питання встановлення судового контролю вирішене ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 27.12.2024, суд першої інстанції дійшов висновку, що повторно подана позивачем заява з питання, яке вже вирішене судом, підлягає поверненню заявнику без розгляду.
Суд визнає висновок суду першої інстанції помилковим, з огляду на наступне.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 15 липня 2025 року подана до суду першої інстанції в порядку статті 383 КАС України, в якій він просив про вжиття заходів правового регулювання згідно з цією нормою процесуального закону.
Підставою повернення судом першої інстанції цієї заяви без розгляду, як вказано вище, є те, що позивачем вже подавалась заява у порядку статті 383 КАС України, в задоволенні якої ухвалою від 27 грудня 2024 року, залишеною без змін постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 11 червня 2025 року, відмовлено.
Статтею 129№ Конституції України проголошено, що судове рішення є обов`язковим до виконання.
Згідно з частиною другою статті 14 КАС України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.
Відповідно до частини першої статті 383 КАС України особа-позивач, на користь якої ухвалено рішення суду, має право подати до суду першої інстанції заяву про визнання протиправними рішень, дій чи бездіяльності, вчинених суб`єктом владних повноважень - відповідачем на виконання такого рішення суду, або порушення прав позивача, підтверджених таким рішенням суду.
За положеннями частини четвертої статті 383 КАС України заяву, зазначену у частині першій цієї статті, може бути подано протягом десяти днів з дня, коли позивач дізнався або повинен був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, але не пізніше дня завершення строку пред`явлення до виконання виконавчого листа, виданого за відповідним рішенням суду.
Згідно з частиною п`ятою статті 383 КАС України у разі відповідності заяви вимогам, зазначеним у цій статті, вона підлягає розгляду та вирішенню в порядку письмового провадження або в судовому засіданні на розсуд суду протягом десяти днів з дня її отримання. Неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду такої заяви.
У разі невідповідності заяви вказаним вище вимогам, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, така заява ухвалою суду, прийнятою в порядку письмового провадження, повертається заявнику. Така ухвала суду може бути оскаржена.
Частиною шостою статті 383 КАС України встановлено, що за відсутності обставин протиправності відповідних рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень - відповідача та порушення ним прав, свобод, інтересів особи-позивача суд постановляє ухвалу про залишення заяви без задоволення, яка може бути оскаржена в порядку, встановленому статтею 294 цього Кодексу. За наявності підстав для задоволення заяви суд постановляє ухвалу в порядку, передбаченому статтею 249 цього Кодексу.
Отже, за положеннями частини п`ятої статті 383 КАС України заява, подана в порядку статті 383 КАС України, повертається у разі невідповідності заяви вимогам частини другої цієї статті, а також у разі подання заяви особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
Згідно з частиною третьою статті 166 КАС України заяви, клопотання і заперечення подаються та розглядаються в порядку, встановленому цим Кодексом. У випадку, коли цим Кодексом такий порядок не встановлений, він встановлюється судом.
Статтею 167 КАС України встановлені загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення, відповідно до частини першої якої будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити:
1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву чи клопотання або заперечення проти них, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
2) найменування суду, до якого вона подається;
3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі;
4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника;
5) підстави заяви (клопотання, заперечення);
6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення);
7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.
Вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним законом іноземної держави (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).
До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).
Згідно з частиною другою цієї статті якщо заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої цієї статті і ці недоліки не дають можливості її розглянути, або якщо вона є очевидно безпідставною та необґрунтованою, суд повертає таку заяву (клопотання, заперечення) заявнику без розгляду.
Суд повертає письмову заяву (клопотання, заперечення) її заявнику без розгляду також у разі, якщо її подано особою, яка відповідно до частини шостої статті 18 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його.
На відміну від позовних заяв, для яких КАС України передбачає можливість повернення у разі, якщо позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду, стаття 383 КАС України не містить прямої вказівки на застосування такого механізму до заяв, поданих у її порядку. 
Відтак, повернення заяви, поданої в порядку статті 383 КАС України, з тієї підстави, що повторно подана позивачем заява з питання, яке вже вирішене судом, підлягає поверненню заявнику без розгляду, не узгоджується з вимогами процесуального закону.
Враховуючи приведені обставини, суд визнає помилковим висновок суду першої інстанції про повернення позивачу заяви про встановлення судового контролю, у зв`язку з чим ухвала суду першої інстанції про повернення заяви про встановлення судового контролю має бути скасована. 
На підставі викладеного суд дійшов висновку, що судом першої інстанції при постановленні ухвали неповне з`ясовані обставини, що мають значення для справи, та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення питання та є підставою для скасування ухвали суду першої інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст. ст. 6, 7, 8, 9, 242, 243, 308, 312, 315, 320, 321, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року в справі № 340/5977/22 задовольнити.
Ухвалу Кіровоградського окружного адміністративного суду від 26 грудня 2025 року в справі № 340/5977/22 за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області про визнання дій протиправними, зобов`язання вчинити певні дії скасувати.
Направити справу № 340/5977/22 до Кіровоградського окружного адміністративного суду для продовження розгляду заяви в порядку статті 383 КАС України. 
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду набирає законної сили з дати ухвалення 01 квітня 2026 року та касаційному оскарженню не підлягає.
Повне судове рішення складено 01 квітня 2026 року.

Суддя-доповідач В.А. Шальєва 

суддя С.М. Іванов 

суддя В.Є. Чередниченко