Справа № 372/4634/25 
Провадження 2-233/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
заочне
09 лютого 2026 року  Обухівський районний суд Київської області у складі: головуючої судді Висоцької Г.В., за участю секретаря судових засідань Куник О.В., розглянувши у приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ХОЛ», ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна в натурі між співвласниками, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору – приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Заставенко Анна Вікторівна, -
ВСТАНОВИВ
У серпні 2025 року позивач звернувся до суду із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ХОЛ», ОСОБА_2 , в якому просив поділити 4/1000 частки у праві спільної власності нежитлових будівель та виділити нежитлову будівлю фінський будинок в натурі в окремий/самостійний об`єкт речових прав та визнати за ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_1 право власності на нежитлову будівлю фінський будинок, загальною площею 79,5 м. кв., який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу 4/1000 частин нежитлових будівель від 04.03.2015 року, реєстраційний номер 241.
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що 04 березня 2015 року, приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу, Дідківською Ю.В. було посвідчено та зареєстровано нотаріальний договір купівлі-продажу 4/1000 частин нежитлових будівель між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 реєстраційний №241 згідно якого ОСОБА_1 став власником 4/1000 частин нежитлових будівель в наступному обсязі: - фінський будинок - 79,5 м2, що складає 4/1000 частин; Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №34511525 від 04.03.2015 року, ОСОБА_1 є власником 4/1000 частки нежитлових будівель, загальною площею 79,5 м2, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . 09.02.2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Заставенко А.В. із проханням виділити в натурі належні мені 4/1000 частки у праві власності на нежитлові будівлі, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 . Приватним нотаріусом позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із переліку наданих документів були відсутні висновки щодо технічної можливості поділу (виділу); рішення органу місцевого самоврядування щодо присвоєння адреси виділеним приміщенням; технічні паспорти виділених об`єктів. Крім того відповідно до інформаційної довідки № 365163558, власниками зазначеного нерухомого майна є ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 , - 4/1000 частки у праві власності), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , - 17/2000 частки у праві власності), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 – 17/2000 частки у праві власності), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) – 23/1000 частки у праві власності, ТОВ «ПРАЙМ ХОЛ» (Код ЄДРПОУ-34386133) на 60/1000 частки у праві власності. Отже майно що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними, та при цьому договори про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна та поділ нерухомого майна, що є у спільній власності, укладаються у письмовій формі і підлягають нотаріальному посвідченню, яке також неможливе у зв`язку з відсутністю вказаних вище співвласників та їх представників на робочому місці приватного нотаріуса Заставенко А.В. Враховуючи вищевикладені обставини, позивач змушений звернутись до Обухівського районного суду Київської області щодо захисту своїх законних прав та інтересів.
14.08.2025 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області позовну заяву залишено без руху, надано строк для усунення недоліків.
22.08.2025 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області прийнято позовну заяву, відкрито провадження у цивільній справі за правилами загального позовного провадження, призначено до підготовчого судового засідання.
16.01.2026 року ухвалою Обухівського районного суду Київської області закрито підготовче, призначено справу до судового розгляду по суті.
Сторони в судове засідання не з`явились.
Представник позивача подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав, просив задовольнити.
Відповідачі повторно не з`явились, хоч про час і місце слухання справи належним чином повідомлені, заяв, клопотань чи заперечень суду не надали.
Третя особа - приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Заставенко Анна Вікторівна подала заяву про розгляд справи без її участі.
Положеннями ст. 280 ЦПК України передбачається, що суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд визнав можливим провести заочний розгляд справи та ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, враховуючи те, що відповідач, будучи належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, не з`явився у судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється. 
Дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об`єктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини.
Відповідно до ч. 5, 6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. 
Судом встановлено, 04 березня 2015 року, приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу, Дідківською Ю.В. було посвідчено та зареєстровано нотаріальний договір купівлі-продажу 4/1000 частин нежитлових будівель між ОСОБА_2 (Продавець) та ОСОБА_1 (Покупець) реєстраційний №241 згідно якого ОСОБА_1 став власником 4/1000 частин нежитлових будівель в наступному обсязі: - фінський будинок - 79,5 м2, що складає 4/1000 частин;.
Відповідно до Витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно №34511525 від 04.03.2015 року, ОСОБА_1 є власником 4/1000 частки нежитлових будівель, загальною площею 79,5 м2, що розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .
Довідкою Халеп`янської сільської ради Обухівського району Київської області від 05.03.2018 року № 70 підтверджено, що будівля загальною площею 79,5 м2 розташована за адресою: АДРЕСА_1 , фактична адреса будівлі: АДРЕСА_1 .
Експертом Приватного підприємства «Старокостянтинівське бюро технічної інвентаризації», ОСОБА_5 , було надано Висновок щодо технічної можливості виділу в натурі частки з об`єкта нерухомого майна від 23.10.2020 року вих № 001д/20 та за наслідками обстеження було вирішено, що нежитлова будівля (фінський будинок), загальною площею – 79,5 м2, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , за технічними показниками 4/1000 частина об`єкта є відокремлена, має окремий вихід і може бути виділена в натурі.
Опис відчужуваної нерухомості: нежитлова будівля, фінський будиночок (1 поверх) загальною площею – 79,5 м2, 1-коридор 9,7 м2, 2-кухня 11,0 к м2, 3- основна 10,3 м2, 4-основна 14,5 м2, 5-основна 14,3 м2, 6-основна 10,4 м2, 7-санвузол 9,3 м2, що підтверджується копією технічного паспорта на нежитлову будівлю фінський будинок, виданим ПП «Старокостянтинівське бюро технічної інвентаризації» інвентаризаційна справа № ІІ901-127 від 23.10.2020 року. 
Рішенням Обухівського районного суду Київської області від 03 липня 2024 року у справі № 372/5670/23, суддя Тиханський О.Б. за позовом ОСОБА_3 , ОСОБА_4 до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ТОВ «Прайм Хол» про поділ в натурі між співвласниками нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, - Поділено спільне майно, майновий комплекс в натурі в окремий/самостійний об`єкт речових прав та визнати за ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_4 та ОСОБА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків – НОМЕР_3 , право спільної часткової власності по 1/2 частці на нежитлову будівлю, загальною площею 368,8 м2, яка розташована на земельній ділянці площею 0,0535 га., та розташовані за адресою: АДРЕСА_2 , та належить на праві власності ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу
09 лютого 2024 року позивач звернувся до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області, Заставенко Анни Вікторівни із проханням виділити в натурі належні мені 4/1000 частки у праві власності на нежитлові будівлі, які розташовані за адресою: АДРЕСА_2 .
Постановою приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області, Заставенко Анни Вікторівни від 09 лютого 2024 року позивачу відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв`язку із переліку наданих документів були відсутні висновки щодо технічної можливості поділу (виділу); рішення органу місцевого самоврядування щодо присвоєння адреси виділеним приміщенням; технічні паспорти виділених об`єктів. 
Крім того відповідно до інформаційної довідки № 365163558, сформованої 09.02.2024 року ОСОБА_6 приватним нотаріусом Обухівського районного нотаріального округу Київської області, власниками зазначеного нерухомого майна є ОСОБА_1 ( НОМЕР_2 , - 4/1000 частки у праві власності), ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 , - 17/2000 частки у праві власності), ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 – 17/2000 частки у праві власності), ОСОБА_2 (РНОКПП НОМЕР_5 ) – 23/1000 частки у праві власності, ТОВ «ПРАЙМ ХОЛ» (Код ЄДРПОУ-34386133) на 60/1000 частки у праві власності. Отже майно що є у спільній частковій власності, може бути поділене в натурі між співвласниками за домовленістю між ними, та при цьому договори про виділ у натурі частки з нерухомого спільного майна та поділ нерухомого майна, що є у спільній власності, укладаються у письмовій формі і підлягають нотаріальному посвідченню, яке також неможливе у зв`язку з відсутністю вказаних вище співвласників та їх представників на робочому місці приватного нотаріуса Заставенко А.В.
Відповідно до висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 08.01.2026 №502/10-2025, технічно можливо виділити в натурі 4/1000 частки нежитлових будівель, а саме нежитлову будівлю – фінський будинок, загальною площею 79,5 м2, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в окремий об`єкт нерухомого майна, оскільки зазначена нежитлова будівля є відокремленою та має самостійний вихід на земельну ділянку (вулицю).
Згідно зі ст.ст.15, 16 ЦК України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ч.2 ст.16 ЦК України позивач самостійно визначає способи захисту цивільних прав та інтересів. 
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.
Згідно ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).
Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю (ч. 1 ст. 356 ЦК України).
Право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою (ч. ч. 1-3 ст. 358 ЦК України).
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.
Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.
Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
У постанові Верховного Суду України від 16 листопада 2016 року у справі № 6-1443цс16 зроблено висновок, що «виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності, є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності. …Визначальним для виділу частки або поділу нерухомого майна в натурі, яке перебуває у спільній частковій власності, є не порядок користування майном, а розмір часток співвласників та технічна можливість виділу частки або поділу майна відповідно до часток співвласників. Оскільки учасники спільної часткової власності мають рівні права щодо спільного майна пропорційно своїй частці в ньому, то, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), суд повинен передати співвласнику частину нерухомого майна, яка відповідає розміру й вартості його частки, якщо це можливо, без завдання неспівмірної шкоди господарському призначенню майна».
В постанові Верховного Суду від 28 жовтня 2020 року у справі № 2114/2-3819/11 (провадження № 61-1070св19) наголошено на необхідності забезпечення дійсного вирішення у дієвий спосіб спору, що виник та існує між сторонами та існування якого позбавляє їх можливості спільно використовувати єдиний об`єкт нерухомості без його поділу ( виділу частку) в натурі.
Порядок проведення робіт з поділу, виділу та розрахунку часток житлових будинків, будівель, споруд, іншого нерухомого майна при підготовці проектних документів щодо можливості проведення цих робіт визначається Інструкцією щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об`єктів нерухомого майна, затвердженої Наказом Міністерства з питань житлово-комунального господарства України від 18 червня 2007 № 55 (далі - Інструкція).
Так, згідно з пунктами 1.2, 2.1, 2.4 Інструкції поділ об`єкта нерухомого майна (виділ частки) на окремі самостійні об`єкти нерухомого майна здійснюються відповідно до законодавства на підставі висновку щодо технічної можливості такого поділу (виділу) з дотриманням чинних будівельних норм та з наданням кожному об`єкту поштової адреси.
Як вже зазначалось судом, висновком експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 08.01.2026 №502/10-2025 встановлено технічну можливість виділити в натурі 4/1000 частки нежитлових будівель, а саме нежитлову будівлю – фінський будинок, загальною площею 79,5 м2, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , в окремий об`єкт нерухомого майна, оскільки зазначена нежитлова будівля є відокремленою та має самостійний вихід на земельну ділянку (вулицю).
Системний аналіз правових норм ст.ст.183, 358, 364 ЦК України дає підстави для висновку, що виділ часток (поділ) нерухомого майна, що перебуває у спільній частковій власності,є можливим, якщо кожній зі сторін буде виділено нерухоме майно, яке за розміром відповідає розміру часток співвласників у праві власності.
Оскільки учасники спільної часткової власності мають право власності на зазначене майно пропорційно своїй частки в ньому, суд, здійснюючи поділ майна в натурі (виділ частки), повинен виділити його співвласнику таку частину житлового будинку та нежитлових будівель, яка відповідає розміру та вартості його частки, якщо це можливо без завдання не співмірної шкоди господарському призначенню будівлі.
Такий висновок щодо застосування відповідних норм права викладено у постанові Верховного Суду від 17.04.2019 року у справі № 545/3753/16-ц, провадження № 61-40289 св 18.
Відповідно до ч. 3 ст. 364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 19 травня 2021 року у справі №501/2148/17 зроблено висновок, що поняття "поділ" та "виділ" не є тотожними. При поділі майно, що знаходиться в спільній частковій власності, поділяється між усіма співвласниками, і правовідносини спільної часткової власності припиняються. При виділі частки правовідносини спільної часткової власності, як правило, зберігаються, а припиняються лише для співвласника, частка якого виділяється. 
Верховний Суд неодноразово вказував у своїх постановах в тому числі в постанові від 06.10.2021 року, справа № 336/1136/19 провадження №61-4521св21 у цивільному процесуальному законодавстві діє принцип «jura novit curia» (суд знає закони), який полягає в тому, що:
1) суд знає право; 
2) суд самостійно здійснює пошук правових норм щодо спору безвідносно до посилання сторін; 
3) суд самостійно застосовує право до фактичних обставин спору (da mihi factum, dabo tibi jus). 
Активна роль суду в цивільному процесі проявляється, зокрема, у самостійній кваліфікації судом правової природи відносин між позивачем та відповідачем, виборі і застосуванні до спірних правовідносин відповідних норм права, повного і всебічного з`ясування обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
При вирішенні цивільного спору суд у межах своїх процесуальних повноважень та в межах позовних вимог, встановлює зміст (правову природу, права та обов`язки) правовідносин сторін, які випливають з встановлених обставин, та визначає правову норму, яка підлягає застосуванню до цих правовідносин. Законодавець вказує саме на "норму права", що є значно конкретизованим, аніж закон. Більш того, виходячи з положень ЦПК України така функціональність суду носить імперативний характер. Підсумок такої процесуальної діяльності суду знаходить своє відображення в судовому рішенні, зокрема в його мотивувальній і резолютивній частинах.
Згідно ч.1 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч.1,2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Частина 1 ст.80 ЦПК України вказує, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню. 
Висновки суду відповідають вимогам норм права, на які посилається суд під час розгляду справи і фактичним обставинам по справі, а також підтверджується зібраними по справі доказами.
У рішенні суду повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки, які є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.
На підставі викладеного та керуючись 10, 12, 13, 76, 81, 258, 259, 263-265, 273, 280, 354 ЦПК України, суд, -
ВИРІШИВ
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПРАЙМ ХОЛ», ОСОБА_2 про поділ нерухомого майна в натурі між співвласниками, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору – приватний нотаріус Обухівського районного нотаріального округу Київської області Заставенко Анна Вікторівна - задовольнити.
Виділити ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) в натурі із нерухомого об`єкту (реєстраційний номер 25148436), який складається із нежитлових будівель за адресою: АДРЕСА_2 , частину, яка є 4/1000 частки у праві спільної часткової власності та є нежитловою будівлею, а саме фінським будинком, загальною площею 79,5 кв. м. (реєстраційний номер об`єкту 589417332231), розташований за адресою: АДРЕСА_1 , та належить на праві власності ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу продажу 4/1000 частин нежитлових будівель від 04.03.2015 року, реєстраційний номер 241.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду через Обухівський районний суд Київської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а в разі проголошення вступної та резолютивної частини або розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, в той же строк з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Заочне рішення може бути переглянуто Обухівським районним судом у випадку подання відповідачем відповідної заяви протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи якому повне заочне рішення не було йому вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.
Повний текст судового рішення складений та підписаний 13.02.2026

Суддя Г.В.Висоцька