Україна
Донецький окружний адміністративний суд 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 березня 2026 року Справа№640/13238/22 

Донецький окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Кониченка Олега Миколайовича розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (письмове провадження) адміністративну справу за позовом
ОСОБА_1 
до Міністерства внутрішніх справ України – відповідач 1, 
Міністерства цифрової трансформації України – відповідач 2,
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Ю-контрол" 
Товариство з обмеженою відповідальністю "Правильні рішення" 
про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, 

УСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Міністерства внутрішніх справ України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Міністерство цифрової трансформації України, Товариство з обмеженою відповідальністю "Ю-контрол", Товариство з обмеженою відповідальністю "Правильні рішення", в якому просив суд:
- визнати протиправною бездіяльність МВС щодо не вилучення з Єдиного державного порталу відкритих даних всієї інформації щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;
- зобов`язати МВС України вилучити з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних та/або будь-якого іншого веб-сайту Міністерства внутрішніх справ України всю інформацію щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , можливо незаконно поширені його персональні дані в мережі Інтернет та в боті «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм».
В результаті здійснення пошукового запиту за словами « ОСОБА_1 » за допомогою боту «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм», позивачу та його представнику стало відомо, що за таким критерієм пошуку позивач відображається як особа, яка переховується від органів влади.
На час звернення позивача із позовом чат бот «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» за результатами здійснення пошукового запиту за словами « ОСОБА_1 » видає 2 людини, які були у розшуку в період часу з 23.05.2017 по 09.07.2019 та з 15.03.2017 по 21.10.2018, а також видає посилання /wanted_3018295528070542 та / НОМЕР_1 для отримання більш детальної інформації.
У зазначених вище посиланнях позивач вказується як «особа, яка переховується від органів досудового розслідування».
В результаті здійснення пошукового запиту за словами « ОСОБА_1 » за допомогою веб-сайту за посиланням https://youcontrol.com.ua/ (платна версія) у розділі «Перевірка фізичних осіб» позивачу стало відомо, що він відображається як особа, яка переховується від органів влади (органів досудового розслідування).
Водночас, на офіційному сайті МВС України у розділі «ОСОБИ, ЯКІ ПЕРЕХОВУЮТЬСЯ ВІД ОРГАНІВ ВЛАДИ» (за посиланням: https://wanted. mvs.sov. ua/searchperson/») інформація про те, що позивач переховується від органів влади, відсутня.
Веб-сайт за посиланням https://youcontrol.com.ua/ у розділі «Перевірка фізичних осіб» (платна версія) за критерієм пошуку « ОСОБА_1 » видає інформацію про дату народження позивача та іншу додаткову інформацію, в тому числі і номер кримінальної справи, яка відсутня на офіційний веб-портал «Судова влада України», в Єдиному державному реєстрі судових рішень.
Міністерством внутрішніх справ України за допомогою Єдиного державного веб-порталу відкритих даних здійснюється поширення персональних даних громадянина ОСОБА_1 , завдяки чому необмежена кількість осіб має доступ до інформації про дату його народження, а також про те, що стосовно ОСОБА_1 14.11.2017 р. було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою; що він розшукувався Національною поліцією України за звинуваченням по ч. 5 ст. 191 КК України в період з 15.03.2017 по 21.10.2018 р.; що стосовно даної особи 25.05.2017 р. була винесена ухвала суду про дозвіл на затримання з метою приводу тощо.
Однак, відповідно до листа Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України позивач у розшуку не перебуває.
Вважає що у спірних правовідносин підлягає застосуванню ч. 2 ст. 14 ЗУ «Про захист персональних даних», відповідно до якої поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини, а не норми Закону України «Про доступ до публічної інформації».
Зазначає що така дії та бездіяльність порушують права та інтереси позивача. 
Крім того, просив суд поновити ОСОБА_1 пропущений строк на звернення до Окружного адміністративного суду міста Києва із позовною заявою до Міністерства внутрішніх справ України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні Відповідача: Міністерство цифрової трансформації України, ТОВ "Ю-контрол", ТОВ "Правильні рішення" про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язати вчинити дії.
Заявлено також було клопотання про витребування від ТОВ «Правильні рішення» (Адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Мечникова 10 б, офіс 402, ідентифікаційний код юридичної особи: 33422484) інформацію необхідну для вирішення справи.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 26.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №640/13238/22 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
20 вересня 2026 року від відповідача до суду надійшло клопотання про заміну неналежної сторони, відповідно до якого МВС просило замінити його на належного відповідача - Міністерство цифрової трансформації України.
Ухвалою Окружного адміністративного суду м. Києва від 06 жовтня 2022 року залучено до участі у справі №640/13238/22 в якості другого відповідача Міністерство цифрової трансформації України, розгляд справи розпочато спочатку.
20 вересня 2022 року від Міністерства внутрішніх справ України надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого просив відмовити у задоволенні позовних вимог.
У відзиві МВС зазначило, що Мінцифри відповідно до покладених завдань, зокрема, здійснює заходи щодо створення та забезпечення функціонування єдиного державного веб-порталу відкритих даних.
Інформація про осіб, які переховуються від органів влади на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних оприлюднюється Міністерством внутрішніх справ України відповідно до Переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних.
Розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати у формі відкритих даних усю публічну інформацію у формі відкритих даних, яка перебуває в їх володінні та стосується конкретного набору даних.
Інформація про особу, що знаходиться в розшуку, є відкритою інформацією.
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону «Про доступ до публічної інформації» інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо він правомірно оприлюднив її раніше.
В рамках набору даних «Інформація про осіб, які переховуються від органів влади» містяться усі дані про факт та строки початку та припинення розшуку фізичних осіб.
Ані Положенням про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, ані Порядком ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних не передбачено повноваження розпорядника інформації (МВС) видаляти вже розміщену на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних інформацію.
Таким чином, Міністерство внутрішніх справ України як розпорядник вказаної інформації забезпечує оновлення набору даних шляхом оприлюднення нових ресурсів (без видалення оприлюднених раніше версій).
30 вересня 2022 року від Міністерства цифрової трансформації України до суду надійшли Пояснення по адміністративній справі № 640/13238/22, відповідно до яких просив задоволені позовних вимог ОСОБА_1 відмовити в повному обсязі.
Мінцифри зазначило, що відповідно до Положення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.09.2019 № 856, є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та забезпечує формування та реалізує державну політику, зокрема, у сферах цифровізації, цифрового розвитку, цифрової економіки, цифрових інновацій та технологій, електронного урядування, розвитку інформаційного суспільства, інформатизації, впровадження електронного документообігу, відкритих даних, надання електронних та адміністративних послуг, тощо.
Мінцифри здійснює заходи щодо створення та забезпечення функціонування єдиного державного веб-порталу відкритих даних.
Порядок ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 867 (далі - Порядок) визначає механізм ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних (далі - портал) з метою забезпечення доступу до публічної інформації у формі відкритих даних та взаємодії з користувачами щодо відкритих даних. Відповідно до зазначеного Порядку, держателем порталу є Мінцифри.
Згідно з Порядком розпорядники інформації самостійно завантажують та оновлюють набори даних на порталі, а також паспорти та структури таких наборів даних з використанням персонального електронного кабінету на порталі, у тому числі за допомогою інтерфейсу прикладного програмування.
Набір даних «Інформація про осіб, які переховуються від органів влади» розміщено на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних за посиланням https://data.gov.ua/dataset/7c51c4a0-104b-4540-al66-e9fc58485clb.
Перелік наборів даних, що підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, вимоги до формату і структури таких наборів даних, періодичність їх оновлення визначаються Кабінетом Міністрів України. При цьому до такого переліку Кабінет Міністрів України обов`язково включає інформацію, доступ до якої у формі відкритих даних передбачено законом.
Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.
Отже, згідно з переліком наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних (постанова Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835) інформація про осіб, які переховуються від правоохоронних органів підлягає оприлюдненню Міністерством внутрішніх справ України на порталі.
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо він правомірно оприлюднив її раніше.
Міністерство внутрішніх справ України, як розпорядник вказаної інформації забезпечує оновлення набору даних шляхом оприлюднення нових ресурсів (без видалення оприлюднених раніше версій).
Мінцифри у межах повноважень та у спосіб, що визначені законодавством забезпечує належне функціонування Єдиного державного веб-порталу відкритих даних.
03 жовтня 2022 року від позивача до суду надійшов відзив на позовну заяву у якому він зазначив, що відповідач мав право оприлюднювати персональні дані позивача у формі відкритих даних виключно у період, коли останній знаходився у розшуку, а на даний час у зв`язку з тим, що позивач не є особою, яка переховується від правоохоронних органів, право оприлюднювати його персональні дані у відповідача відсутнє.
Відповідач не спростовує викладені у позові посилання сторони позивача на ч. 8 ст. 6 Закону «Про захист персональних даних», яка встановлює, що персональні дані обробляються у формі, що допускає ідентифікацію фізичної особи, якої вони стосуються, не довше, ніж це необхідно для законних цілей, у яких вони збиралися або надалі оброблялися.
Відповідачем не спростовано доводи та підстави позову, а також не доведено наявність законних підстав для оприлюднення персональних даних позивача.
Згідно з п. 25 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 р № 835, розпорядники інформації несуть згідно із законом відповідальність за достовірність і актуальність оприлюднених наборів даних на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.
Тобто, чинним законодавством України прямо передбачений обов`язок розпорядників інформації здійснювати контроль за актуальність оприлюднених наборів даних, що очевидно, включає в себе як і оприлюднення таких даних, так і їх корегування, видалення, вилучення з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних тощо.
Водночас, відповідно до ст. 3 Положення про єдину інформаційну систему Міністерства внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 листопада 2018 р. № 1024, власником і розпорядником єдиної інформаційної системи МВС є держава в особі МВС.
Таким чином, оскільки розпорядником вказаної вище інформації є МВС України, то саме даний центральний орган виконавчої влади несе відповідальність за достовірність і актуальність оприлюднених наборів даних на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних стосовно ОСОБА_1 у вигляді оприлюднення, корегування, видалення та вилучення таких даних.
Позивач не повинен нести негативні наслідки від бездіяльності, яка була допущена відповідачем, з урахуванням чого останній в будь-якому випадку зобов`язаний усунути порушення прав позивача незалежно від інших обставин (як то бюрократичні процедури).
13 грудня 2022 року Верховна Рада України прийняла Закон України № 2825-ІХ “Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду” (далі – Закон № 2825), який набрав чинності 15 грудня 2022 року.
На підставі ст. 1 Закону № 2825 Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідований.
На підставі п. 2 розділу ІІ “Прикінцеві та перехідні положення” Закону № 2825 (в редакції Закону № 3863) проведений автоматизований розподіл адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України з урахуванням навантаження, за принципом випадковості та відповідно до хронологічного надходження справ відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженому наказом Державної судової адміністрації України від 16 вересня 2024 року № 399.
За результатами автоматизованого розподілу адміністративних справ, які не розглянуті Окружним адміністративним судом міста Києва, між окружними адміністративними судами України, справа № 640/13238/22 передана на розгляд та вирішення Донецькому окружному адміністративному суду.
Ухвалою від 31 березня 2025 року Донецьким окружним адміністративним судом прийнята до розгляду адміністративна справа № 640/13238/22 за позовом ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства цифрової трансформації України, про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, справа призначена до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, розгляд справи розпочато спочатку.
Ухвала про прийняття провадження у справі доставлена через підсистему «Електронний суд» до електронних кабінетів представника позивача 21.04.2025 о 12:14, МВС, Міністерства цифрової трансформації України.
Відповідно до ч.ч. 1, 2, 6, 8 ст. 18 Кодексу адміністративного судочинства України, у судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система.
Позовні та інші заяви, скарги та інші визначені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів.
Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, подають процесуальні та інші документи, письмові та електронні докази, вчиняють інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронний цифровий підпис", якщо інше не визначено цим Кодексом.
Особливості використання електронного цифрового підпису в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі визначаються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.
Абзацом другим підпункту 15.16 пункту 15 Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система починає функціонувати через 90 днів з дня опублікування Державною судовою адміністрацію України у газеті “Голос України” та на веб-порталі судової влади оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).
В газеті "Голос України" від 04.09.2021 № 168 (7668) Вищою радою правосуддя опубліковано оголошення про початок функціонування трьох таких підсистеми (модулів) ЄСІТС: "Електронний кабінет"; "Електронний суд"; підсистема відеоконференцзв`язку.
З урахуванням статті 253 Цивільного кодексу України підсистеми "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистема відеоконференцзв`язку офіційно розпочали функціонування 5 жовтня 2021 року.
Відповідно до п. 10 Положення про ЄСІТС, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, судові експерти, державні органи та органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС у добровільному порядку.
Пункт 17 Положення про ЄСІТС визначає, що особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Відповідно до пункта 25 Положення про ЄСІТС процесуальні та інші документи, пов`язані з розглядом справ у суді, можуть подаватися до суду виключно з використанням підсистеми "Електронний суд".
Відповідно до п. 2 ч. 6 ст. 251 КАС України, днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи.
03 квітня 2025 року від Міністерства цифрової трансформації України до Донецького окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач 2 зазначив наступне.
Порядок ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 867 (далі – Порядок) визначає механізм ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних (далі портал)з метою забезпечення доступу до публічної інформації у формі відкритих даних та взаємодії з користувачами щодо відкритих даних.
Згідно з Порядком розпорядники інформації самостійно завантажують та оновлюють набори даних на порталі, а також паспорти та структури таких наборів даних з використанням персонального електронного кабінету на порталі, у тому числі за допомогою інтерфейсу прикладного програмування (пункт 8 Порядку). З огляду на вищевикладене, внесення (завантаження) відомостей до порталу та забезпечення їх оновлення знаходиться за межами повноважень Мінцифри, оскільки воно не є розпорядником інформації з питань, порушених у позовній заяві.
Інформація про осіб, які переховуються від правоохоронних органів підлягає оприлюдненню Міністерством внутрішніх справ України (як розпорядника цієї інформації) на порталі.
10 квітня 2025 року від Міністерства внутрішніх справ України до Донецького окружного адміністративного суду надійшов відзив на позовну заяву у якому відповідач 1 просив задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовити повністю та в обґрунтування своїх заперечень зазначив наступне.
Відповідно до абз. 1 пункту 3 Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835 (далі - Положення) розпорядники інформації згідно з цим Положенням завантажують у формі відкритих даних набір даних, визначений у переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, згідно з додатком. 
Інформація про осіб, які переховуються від органів влади на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних оприлюднюється Міністерством внутрішніх справ України відповідно до Переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних (Додаток до Положення).
Розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати у формі відкритих даних усю публічну інформацію у формі відкритих даних, яка перебуває в їх володінні та стосується конкретного набору даних.
Згідно із пунктом 25 Положення адміністратор Єдиного державного веб-порталу відкритих даних несе згідно із законом відповідальність за забезпечення цілісності інформації на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних після оприлюднення цієї інформації її розпорядниками. Інформація про особу, що знаходиться в розшуку, є відкритою інформацією.
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо він правомірно оприлюднив її раніше.
Зважаючи на вищевикладене, в рамках набору даних «Інформація про осіб, які переховуються від органів влади» містяться усі дані про факт та строки початку та припинення розшуку фізичних осіб.
Положенням про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, ані Порядком ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних не передбачено повноваження розпорядника інформації (МВС) видаляти вже розміщену Єдиному державному веб-порталі відкритих даних інформацію.
Таким чином, Міністерство внутрішніх справ України як розпорядник вказаної інформації забезпечує оновлення набору даних шляхом оприлюднення нових ресурсів (без видалення оприлюднених раніше версій ).
МВС України не має повноважень та/або обов`язку, передбаченого нормативно-правовим актом, щодо видалення з Єдиного державного веб-портала відкритих даних будь якої інформації, що вже була розміщена на ньому.
Вважає що позивачем не доведено факту порушення його прав з боку МВС.
21 квітня 2025 року від адвоката позивача Шупик Олександра Анатолійовича надійшла Заява, відповідно до якої він просив надати йому доступ до справи № 640/13238/22 за позовною заявою в інтересах ОСОБА_1 про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язати вчинити дії в підсистемі Електронний суд ЄСІТС.
Ухвалою від 13 лютого 2026 року суд витребував:
У Міністерства внутрішніх справ України та Міністерства цифрової трансформації України інформацію про наявність у Єдиному державному веб-порталу відкритих даних та/або будь-якому іншому веб-сайту Міністерства внутрішніх справ України інформації щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , Реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 з урахуванням підстав та предмету позову справі № 640/13238/22.
У позивача інформацію щодо того чи наявна інформація щодо позивача (на предмет інформації, яка викладена у позовній заяві) на сервісі «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» та веб-сайті за посиланням https://youcontrol.com.ua/ на час ухвалення цієї ухвали.
Зобов`язав позивача обґрунтувати клопотання про витребування у ТОВ «Правильні рішення» (Адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Мечникова 10 б, офіс 402, Ідентифікаційний код юридичної особи: 33422484) інформації, в тому числі хто є власником боту «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм», з огляду на підстави та предмет спору у цій справі.
20 лютого 2026 року від Департаменту інформатизації МВС на виконання вимог ухвали до суду надійшов лист «Про надання інформації» МВС № 7702/162026 від 20.02.2026 (2351140) у якому було зазначено наступне.
Запитувана інформація є частиною наборів відкритих даних, сформованих та оприлюднених МВС 14 серпня 2018 року відповідно до вимог Закону України «Про доступ до публічної інформації» та постанови Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року № 835, доступних для завантаження за посиланням: https://data.gov.ua/dataset/59ecf2ab-47a1-4fae-a63c-fe5007d68130/resource/9694e34c-92a5-4839-91df-32850db7ba9/revision/71/download.
За даними єдиної інформаційної системи МВС станом на 19 лютого 2026 року громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у державному розшуку не перебуває.
Також у версії відповідного набору відкритих даних від 19 лютого 2026 року відомості про розшук зазначеного громадянина відсутні. 
Інформація про розшук громадянина ОСОБА_1 оприлюднювалася у попередніх версіях зазначеного набору відкритих даних у період перебування цієї особи у державному розшуку за даними єдиної інформаційної системи МВС.
На момент перебування громадянина ОСОБА_1 у розшуку Міністерство внутрішніх справ України відповідно до чинної на той час редакції постанови Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року № 835 було визначено розпорядником набору «Особи, які переховуються від органів влади» та здійснювало оприлюднення відповідного набору відкритих даних у межах визначених повноважень.
Формування та реалізацію державної політики у сфері відкритих даних, а також здійснення заходів щодо створення і забезпечення функціонування Порталу віднесено до основних завдань Міністерства цифрової трансформації України відповідно до Положення про Міністерство цифрової трансформації України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 вересня 2019 року № 856.
Відповідно до Положення про інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженого наказом МВС від 03 серпня 2017 року № 676 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 серпня 2017 року за № 1059/30927, власником цієї системи є Національна поліція України. 
Інформаційними ресурсами системи ІПНП є інформація, що утворюється в процесі діяльності Національної поліції України та використовується, зокрема, для наповнення і підтримання в актуальному стані баз (банків) даних, які входять до ЄІС МВС та визначені статтею 26 Закону України «Про Національну поліцію». 
Підпунктом 3 пункту 1 статті 26 Закону України «Про Національну поліцію» визначено, що Національна поліція України засобами інформаційно комунікаційних систем наповнює та підтримує в актуальному стані реєстри і бази (банки) даних, що входять до ЄІС МВС, зокрема щодо розшуку підозрюваних, обвинувачених (підсудних) осіб, які ухиляються від відбування покарання чи виконання процесуальних обов`язків.
За даними сервісу «Особи, які переховуються від органів влади» станом на 19 лютого 2026 року відомості про перебування у державному розшуку громадянина ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутні.
23 лютого 2026 року від представника позивача до суду надійшла Заява разом із додатками на виконання ухвали суду, відповідно до якої представник позивача надав наступну інформацію:
На даний час на сервісі «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» та веб сайті за посиланням https://youcontrol.com.ua/ (платна верcія) наявна інформація щодо позивача, яка викладена у позовній заяві, що підтверджується доказами долученими до матеріалів справи.
Позивач вказується як «особа, яка переховується від органів досудового розслідування».
На веб-сайті за посиланням https://youcontrol.com.ua/ (платна версія) у розділі «Перевірка фізичних осіб» позивач відображається як особа, яка переховується від органів досудового розслідування та зазначені персональні дані позивача та його фото.
На офіційному сайті МВС України у розділі «ОСОБИ, ЯКІ ПЕРЕХОВУЮТЬСЯ ВІД ОРГАНІВ https://wanted.mvs.gov.ua/searchperson/» ВЛАДИ» (за посиланням: ) інформація про те, що позивач переховується від органів влади, відсутня.
Витребувана від ТОВ «Правильні рішення» інформація необхідна для додаткового підтвердження того, що джерелом походження персональних даних, які розповсюджується через бот «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» за критерієм пошуку « ОСОБА_1 » є саме Єдиний державний веб-портал відкритих даних, розпорядником розділу «Інформації про осіб, які переховуються від правоохоронних органів» якого є Міністерство внутрішніх справ України.
Що стосується інформації про те, хто є власником боту «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм», то вона необхідна для підтвердження того, що ТОВ «Правильні рішення» дійсно є власником даного сервісу і відповідно саме даному товариству достеменно відомо джерело походження персональних даних, які розповсюджуються через бот «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» за критерієм пошуку « ОСОБА_1 ».
Посилання на розшук в боті «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» на даний час є активним.
Посиланням https://wanted.mvs.gov.ua/searchperson/ інформація про те, що позивач переховується від органів влади, як і раніше, відсутня; 
Посилання https://youcontrol.com.ua/ (платна версія) у розділі «Перевірка фізичних осіб» на даний час є активним.
Посилання на Єдиний державний веб-портал відкритих даних https://data.gov.ua/dataset/7c51c4a0-104b-4540-al66 e9fc58485clb/resource/9694e34c-92aS-4839-91df-c32850rih7ba9?page=71 втратило актуальність у зв`язку із завершенням строку його дії.
Посилання на веб сайт Єдиного державного порталу відкритих даних https://data.gov.ua/ на даний час є активним.
Ухвалою від 23 лютого 2026 року суд витребував у третьої особи без самостійних вимог на предмет спору ТОВ “Правильні рішення” (Адреса: 49000, м. Дніпро, вул. Мечникова 10 б, офіс 402, Ідентифікаційний код юридичної особи: 33422484) наступну інформацію: 
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає інформацію про те, що дана особа переховується від органів влади?
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає інформацію про дату народження даної особи ( ІНФОРМАЦІЯ_2 )?
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає фотографію даної особи?
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає інформацію про те, що дана особа розшукувалася Національною поліцією України за звинуваченням по ч. 5 ст. 191 КК України в період з 23.05.2017 по 09.07.2019 Р?
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає інформацію про те, що стосовно даної особи 14.11.2017 р. було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою?
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає інформацію про те, що дана особа розшукувалася Національною поліцією України за звинуваченням по ч. 5 ст. 191 КК України в період з 15.03.2017 по 21.10.2018 Р?
- на підставі яких даних (вказати загально доступне/відкрите джерело походження) бот “OpenDataUA” в месенджері “Телеграм” за критерієм пошуку “ ОСОБА_1 ” видає інформацію про те, що стосовно даної особи 25.05.2017 р. була винесена ухвала суду про дозвіл на затримання з метою приводу?
- надати належним чином засвідчені копії підтверджуючих документів.
Суд зобов`язав витребувану інформацію надати до суду в 5-денний строк з моменту отримання цієї ухвали засобами електронного зв`язку шляхом надсилання на електронну поштову скриньку суду: inbox@adm.dn.court.gov.ua або за допомогою засобів Підсистеми ЄСІТС “Електронний суд”.
Означена вище ухвала була доставлена до електронного кабінету ТОВ “Правильні рішення” 23.02.2026 о 17:22.
Однак, вимоги ухвали від 23.02.2026 року були проігноровані ТОВ “Правильні рішення”, ухвала не була виконана.
Ухвалою від 06 березня 2026 року суд повторно витребував у ТОВ “Правильні рішення” інформацію та докази, встановивши 5-денний строк її виконання з моменту отримання цієї ухвали.
Означена вище ухвала була доставлена до електронного кабінету ТОВ “Правильні рішення” 06.03.2026 о 17:44.
Вимоги ухвал були виконані тільки 16.03.2026 року.
Третьою особою ТОВ “Правильні рішення” були надані пояснення, з яких убачається, що усі дані щодо розшуку громадянина ОСОБА_1 були отримані з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних https://data.gov.ua/. Зокрема, набір даних — Інформація про осіб, які переховуються від органів влади, розпорядник даних Міністерство внутрішніх справ України.
Окремо були надані посилання на дата сети, які містять запитувану інформацію, які були викладені у форматі JSON, яка містять у собі технічні позначки та текстову інформацію щодо позивача і великої кількості інших осіб, які не мають відношення до цієї справи.
Вказана інформація відносно позивача містить у собі інформацію щодо персональних даних позивача, пункт(ів) перетинання ним державного кордону України, дати його розшуку з 15.03.2017 по 21.10.2018, з 23.05.2017 по 09.07.2019.
З 12 травня 2025 року по 19 травня 2025 року, 22 серпня 2025 року по 12 вересня 2025 року суддя знаходився у щорічній відпустці, з 22 жовтня 2025 року про 24 жовтня 2025 року суддя знаходився у додатковій відпустці, 21 листопада 2025 року суддя знаходився у відпустці, з 22 листопада 2025 року по 28 листопада 2025 року суддя знаходився у відрядженні, з 30 грудня 2025 року по 07 січня 2026 року суддя знаходився у відпустці, 04-05 лютого 2026 року суддя знаходився у відпусті.
Розглянувши матеріали справи та всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
У відповідності до даних Єдиного державного веб-порталу відкритих даних https://data.gov.ua/:://data.gov.ua/dataset/7c51с4а0-104Ь-4540-а166- e9fc58485clb/resource/9694e34c-92aS-4839-91 df-c32850rih7ba9?page=71 (зазначена третьою особою, яка не заявляює самостійних вимог на предмет спору: Товариство з обмеженою відповідальністю "Ю-контрол") та зазначених третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариством з обмеженою відповідальністю "Правильні рішення": набір даних — Інформація про осіб, які переховуються від органів влади, розпорядник даних Міністерство внутрішніх справ України, позивач ОСОБА_1 розшукувався з 15.03.2017 по 21.10.2018 /wanted_00171616798170524257 https://data.gov.ua/dataset/59ecf2ab-47a1-4fae-a63c-fe5007d68130/resource/9694e34c-92a 5-4839-91df-c32850db7ba9/revision/3270/download станом на 21.10.2018, з 23.05.2017 по 09.07.2019 /wanted_3018295528070542https://data.gov.ua/dataset/59ecf2ab-47a1-4fae-a63c-fe5007d68130/resource/9694e34c-92a5-4839-91df-c32850db7ba9/revision/69160/download станом на 09.07.2019, була отримана інформація щодо позивача.
За даними позивача, інформація отримана із вказаних джерел, була розміщена в месенджері «Телеграм» бот «OpenDataUA» за результатами здійснення пошукового запиту за словами « ОСОБА_1 » видавало 2 людини (Позивач), які були у розшуку в період часу з 23.05.2017 по 09.07.2019 та з 15.03.2017 по 21.10.2018, а також видавало посилання /wanted_3018295528070542 та / НОМЕР_1 для отримання більш детальної інформації.
Як зазначає представник позивача, при переході за вказаними вище посиланнями бот «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм» видавав фотографію позивача, інформацію про його дату народження, а також інформацію про:
- те, що дана особа розшукувалася Національною поліцією України за звинуваченням по ч. 5 ст. 191 КК України в період з 23.05.2017 по 09.07.2019 р.;
- те, що стосовно даної особи 14.11.2017 р. було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою;
те, що дана особа розшукувалася Національною поліцією України за звинуваченням по ч. 5 ст. 191 КК України в період з 15.03.2017 по 21.10.2018 р.;
те, що стосовно даної особи 25.05.2017 р. була винесена ухвала суду про дозвіл на затримання з метою приводу.
Також у зазначених вище посиланнях позивач вказується як «особа, яка переховується від органів досудового розслідування».
В результаті здійснення пошукового запиту позивачем та його представником за словами « ОСОБА_1 » за допомогою веб-сайту за посиланням https://youcontrol.com.ua/ (платна версія) у розділі «Перевірка фізичних осіб» позивач відображається як особа, яка переховується від органів влади (органів досудового розслідування).
Крім того, за критерієм пошуку « ОСОБА_1 » видає інформацію про дату народження позивача, а також, зокрема, інформацію про:
те, що дана особа зникла 23.05.2017 р.;
те, що стосовно даної особи 14.11.2017р. було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою;
те, що дана особа звинувачувалася Національною поліцією України за ч. 5 ст. 191 КК України;
те, що дана особа зникла 15.03.2017 р.;
те, що стосовно даної особи 25.05.2017 р. була винесена ухвала суду про дозвіл на затримання з метою приводу;
те, що 06.12.2016 р. до Печерського районного суду м. Києва (суддя Білоцерківець О.А) надійшло клопотання слідчого, прокурора, сторони кримінального провадження в межах справи № 757/54075/16-к із сторонами спору у складі заявника ОСОБА_1 та адвоката Статнікова Дениса Давидовича;
те, що 16.11.2016 р. суддею Печерського районного суду м. Києва Білоцерківцем О.А. було винесено Ухвалу № 62715404 по справі № 757/54075/16-к за результатами розгляду клопотання слідчого, прокурора, сторони кримінального провадження.
Означені документи (письмові докази) долучені представником позивача до матеріалів справи.
Адвокатом позивача були направлені адвокатські запити на адресу ТОВ «Ю-КОНТРОЛ» від 04.10.2021 року № 34/21 та ТОВ «Правильні рішення» від 18.10.2021 року № 35/21 рекомендованими листами, що підтверджується фіскальними чеками Укрпошти.
ТОВ «Ю-КОНТРОЛ» листом від 13 жовтня 2021 р. № 1310/2020_ 1К повідомив адвоката позивача, що інформація відносно позивача ОСОБА_1 , була отримана ТОВ «Ю-контрол» з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних (розпорядник Міністерство внутрішніх справ) яке оприлюднює їх на власному веб-сайті за пocилaнням:https /wanted.mvs.gov.ua/searperson/. Сторінка відносно позивача за пocилaнням: https://data.gov.ua/dataset/7c51с4а0-104Ь-4540-а166-e9fc58485clb/resource/9694e34c-92aS-4839-91 df-c32850rih7ba9?page=71.
Законодавчих обмежень щодо поширення такої інформація ТОВ «Ю-контрол» діюче законодавство України не містило. 
Матеріали справи не містять у собі доказів розгляду адвокатського запиту посадовими особами ТОВ «Правильні рішення».
01 грудня 2021 року адвокат ОСОБА_2 звернувся до Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України з Вимогою щодо видалення персональних даних № 39/21, відповідно до якої просив видалити з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних всю інформацію щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (фіскальний чек Укрпошти щодо направлення рекомендованого листа від 02.12.2021 року).
Листом № Ш-31951/16 від 31.12.2021 Департамент інформатизації Міністерства внутрішніх справ України повідомив адвоката позивача, що:
За даними пошукового ресурсу «Особи, які переховуються від органів влади» на порталі МВС України гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у розшуку не перебуває;
формування та реалізацію державної політики у сфері відкритих даних, а також здійснення заходів щодо створення та забезпечення функціонування Порталу віднесено до завдань Міністерства цифрової трансформації України відповідно до Положення про Міністерство цифрової трансформації України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18.09.2019 р. №8856.
Відстеження версійності наборів даних забезпечується функціональними можливостями Порталу відповідно до п. 4 Порядку ведення Єдиного державного веб- порталу відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 р. №867.
06.01.2022 р. представником позивача був направлений адвокатський запит№ 1/22 до Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України з прохання повідомити яке конкретно рішення прийнято за результатами розгляду Вимоги щодо видалення персональних даних № 39/21 від 01.12.2021 р. про її задоволення, чи про відмову у задоволенні, а також прохання надати рішення Департаменту інформатизації Міністерства внутрішніх справ України про задоволення/відмову у задоволенні Вимоги адвоката Щупик О.А, щодо видалення персональних даних № 39/21 від 01.12.2021 р.
Листом № 28АЗ/16 від 17.01.2022 р. Департамент інформатизації Міністерства внутрішніх справ України повідомив адвоката позивача про те, що повноваження адвоката щодо висунення будь-яких вимог до вчинення певних дій органами державної влади, їх посадовими і службовими особами законодавством не передбачено.
Інформація про осіб, які переховуються від органів влади на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних (дані - Портал) оприлюднюється Міністерством внутрішніх справ України відповідно до Переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року № 835. Відповідно до пункту 3 статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» інформація з обмеженим доступом має надаватися розпорядником інформації, якщо він правомірно оприлюднив її раніше.
Вказав що формування та реалізацію державної політики у сфері відкритих даних, а також здійснення заходів щодо створення та забезпечення функціонування Порталу віднесено до завдань Міністерства цифрової трансформації України, відстеження версійності наборів даних забезпечується функціональними можливостями Порталу відповідно до пункту 4 Порядку ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2016 року № 867.
Отже відповідь, надана листом ДІ МВС від 31.12.2021 № Ш-31951, є вичерпною.
У матеріалах справи наявна вимога адвоката позивача щодо видалення персональних даних № 1/22 від 17.01.2022 р. до Міністерства цифрової трансформації України (у позові вона зазначена як від 18.01.2022, докази її відправки у матеріалах справи відсутні), в якій представник позивача просив видалити з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних всю інформацію щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а у випадку незадоволення такого прохання - повідомити, до компетенції (повноважень) якого державного органу входить видалення з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних наведеної вище інформації щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Міністерство цифрової трансформації України Лист № 1/06-2-1019 від 02.02.2022 р., адресованого на ім`я адвоката Щупик О.А. повідомило останнього, що МВС України як розпорядник інформації, вносить відомості про факт та строки початку та припинення розшуку фізичних осіб на підставі ч. З ст. 6 ЗУ «Про захист персональних даних».
19.01.2022 р. адвокатом рекомендованим листом в порядку п. 8 ч. 2 ст. 8 Закону «Про захист персональних даних» було направлено Скаргу на обробку персональних даних до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини від 17.01.2022 року №2/22.
У відповідності до вказаної скарги просив видати обов`язковий для виконання припис про усунення порушень законодавства про захист персональних даних, яким зобов`язати Міністерство внутрішніх справ України видалити з Єдиного державного веб-порталу відкритих даних всю інформацію щодо ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Представник Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини листом № 5477.4/ІІІ-1308.3/22/26.2 від 16.02.2022 р., повідомив представника позивача, що розміщена МВС України на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних публічна інформація щодо громадянина ОСОБА_1 є відкритою, то підстави для вжиття заходів реагування, передбачених законами України «Про Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини» та Закону України «Про захист персональних даних», відсутні.
Звернув увагу представника позивача, що статтею 275 Цивільного кодексу України закріплено право фізичної особи на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюються способами, встановленими главою 3 цього Кодексу, а тому якщо особа вважає, що її особисте немайнове право було порушено, вона може звернутися у встановленому Цивільним процесуальним кодексом України порядку до суду або оскаржити дії Міністерства внутрішніх справ України у судовому порядку на основах змагальності сторін.
Позивач, в особі представника, вважає що Міністерством внутрішніх справ України за допомогою Єдиного державного веб-порталу відкритих даних здійснюється поширення персональних даних громадянина ОСОБА_1 , завдяки чому необмежена кількість осіб має доступ до інформації про дату його народження, а також про те, що стосовно ОСОБА_1 14.11.2017 р. було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою; що він розшукувався Національною поліцією України за звинуваченням по ч. 5 ст. 191 КК України в період з 15.03.2017 по 21.10.2018 р.; що стосовно даної особи 25.05.2017 р. була винесена ухвала суду про дозвіл на затримання з метою приводу, тощо.
Заходи здійснені позивачем та його представником, за їх точкою зору не поновили порушене право позивача, а тому він звернувся із позовом про судовий захист.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, доказам та доводам і запереченням сторін, суд встановив наступне.
У відповідно у Положення про Міністерство внутрішніх справ України, затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2015 р. № 878 Міністерство внутрішніх справ України (МВС) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.
МВС є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сферах:
забезпечення охорони прав і свобод людини, інтересів суспільства і держави, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку, а також надання поліцейських послуг;
захисту державного кордону та охорони суверенних прав України в її виключній (морській) економічній зоні;
цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності;
міграції (імміграції та еміграції), у тому числі протидії нелегальній (незаконній) міграції, громадянства, реєстрації фізичних осіб, біженців та інших визначених законодавством категорій мігрантів (п.1).
У відповідності до п. 4 Положення МВС відповідно до покладених на нього завдань:
17) забезпечує належне функціонування єдиної інформаційної системи МВС, формує та підтримує в актуальному стані інформаційні ресурси, що входять до єдиної інформаційної системи МВС, здійснює обробку персональних даних у межах повноважень, передбачених законом, забезпечує режим доступу до інформації, надає інформаційні та кваліфіковані електронні довірчі послуги, забезпечує здійснення повноважень з питань цифрового розвитку.
У відповідності до Положення про Міністерство цифрової трансформації України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 вересня 2019 р. № 856 Міністерство цифрової трансформації України (Мінцифри) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.
Мінцифри є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики: у сферах цифровізації, цифрового розвитку, цифрової економіки, цифрових інновацій та технологій, електронного урядування та електронної демократії, розвитку інформаційного суспільства, інформатизації; у сфері впровадження електронного документообігу; у сфері розвитку цифрових навичок та цифрових прав громадян; у сферах відкритих даних, публічних електронних реєстрів, розвитку національних електронних інформаційних ресурсів та інтероперабельності, розвитку інфраструктури широкосмугового доступу до Інтернету та телекомунікацій, електронної комерції та бізнесу; у сфері надання електронних та адміністративних послуг; у сферах електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації; у сфері розвитку ІТ-індустрії; у сфері розвитку та функціонування правового режиму Дія Сіті.
Мінцифри забезпечує виконання функцій центрального засвідчувального органу.
Відповідно до матеріалів справи та даних Єдиного державного реєстру судових рішень (у режимі повного доступу) судом встановлено що позивач у рамках кримінальних проваджень мав різний процесуальний статус, відносно нього судами ухвалювались різні судові рішення з тих чи інших процесуальних питань у рамках вказаних проваджень.
Не є спірним питання щодо того, що відповідачем 1 на Єдиному державному веб- порталу відкритих даних, було розміщена інформація щодо позивача яка містила ім`я та дату його народження, фотографію, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, кваліфікацію злочину (ів) які були інкриміновані позивачу, судові рішення ухвалені у рамках кримінальних справ та те що позивач переховується від органів влади (органів досудового розслідування), про оголошення його у розшук.
На момент звернення позивача із позовом на офіційному сайті МВС України у розділі «ОСОБИ, ЯКІ ПЕРЕХОВУЮТЬСЯ ВІД ОРГАНІВ ВЛАДИ» (за посиланням: https://wanted. mvs.sov. ua/searchperson/») інформація про те, що позивач переховується від органів влади була відсутня, як і відсутня вона на час прийняття рішення у справі.
Однак, як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, на сервісах третіх осіб вказана інформація обліковується і на теперішній час. 
Відповідачі зазначають що діюче законодавство не надає суб`єктам владних повноважень можливості (повноважень) видаляти раніше розміщену інформацію у Єдиному державному веб-порталу відкритих даних, датою їх розміщення, а оновлюється шляхом оприлюднення нової інформації, яка не збігається із часом розміщення первинної інформації і містить у собі інформацію щодо не розшуку позивача.
За приписами частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
У відповідності до ст. 32 Конституції України ніхто не може зазнавати втручання в його особисте і сімейне життя, крім випадків, передбачених Конституцією України.
Не допускається збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Кожний громадянин має право знайомитися в органах державної влади, органах місцевого самоврядування, установах і організаціях з відомостями про себе, які не є державною або іншою захищеною законом таємницею.
Кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Статтею 34 Конституції визначено, що кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.
Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.
Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров`я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя.
Конституційний Суд України у Рішенням № 2-рп/2012 від 20.01.2012 у справі за конституційним поданням Жашківської районної ради Черкаської області щодо офіційного тлумачення положень частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України вирішив:
1. В аспекті конституційного подання положення частин першої, другої статті 32, частин другої, третьої статті 34 Конституції України слід розуміти так:
- інформацією про особисте та сімейне життя особи є будь-які відомості та/або дані про відносини немайнового та майнового характеру, обставини, події, стосунки тощо, пов`язані з особою та членами її сім`ї, за винятком передбаченої законами інформації, що стосується здійснення особою, яка займає посаду, пов`язану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень. Така інформація про особу є конфіденційною;
- збирання, зберігання, використання та поширення конфіденційної інформації про особу без її згоди державою, органами місцевого самоврядування, юридичними або фізичними особами є втручанням в її особисте та сімейне життя. Таке втручання допускається винятково у випадках, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини.
Статтею 1 Закону України « Про захист персональних даних» (надалі в тексті Рішення – Закон № 2297-VI) визначено, що цей Закон регулює правові відносини, пов`язані із захистом і обробкою персональних даних, і спрямований на захист основоположних прав і свобод людини і громадянина, зокрема права на невтручання в особисте життя, у зв`язку з обробкою персональних даних.
Цей Закон поширюється на діяльність з обробки персональних даних, яка здійснюється повністю або частково із застосуванням автоматизованих засобів, а також на обробку персональних даних, що містяться у картотеці чи призначені до внесення до картотеки, із застосуванням неавтоматизованих засобів.
Згідно до абзацу третього, четвертого, шостого, восьмого, дев`ятого - дванадцятого статті 2 Закону № 2297-VI:
володілець персональних даних - фізична або юридична особа, яка визначає мету обробки персональних даних, встановлює склад цих даних та процедури їх обробки, якщо інше не визначено законом;
згода суб`єкта персональних даних - добровільне волевиявлення фізичної особи (за умови її поінформованості) щодо надання дозволу на обробку її персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, висловлене у письмовій формі або у формі, що дає змогу зробити висновок про надання згоди. У сфері електронної комерції згода суб`єкта персональних даних може бути надана під час реєстрації в інформаційно-комунікаційній системі суб`єкта електронної комерції шляхом проставлення відмітки про надання дозволу на обробку своїх персональних даних відповідно до сформульованої мети їх обробки, за умови, що така система не створює можливостей для обробки персональних даних до моменту проставлення відмітки;
знеособлення персональних даних - вилучення відомостей, які дають змогу прямо чи опосередковано ідентифікувати особу;
обробка персональних даних - будь-яка дія або сукупність дій, таких як збирання, реєстрація, накопичення, зберігання, адаптування, зміна, поновлення, використання і поширення (розповсюдження, реалізація, передача), знеособлення, знищення персональних даних, у тому числі з використанням інформаційних (автоматизованих) систем;
одержувач - фізична чи юридична особа, якій надаються персональні дані, у тому числі третя особа;
персональні дані - відомості чи сукупність відомостей про фізичну особу, яка ідентифікована або може бути конкретно ідентифікована;
розпорядник персональних даних - фізична чи юридична особа, якій володільцем персональних даних або законом надано право обробляти ці дані від імені володільця;
суб`єкт персональних даних - фізична особа, персональні дані якої обробляються.
Частина другою статті 4 володільцем чи розпорядником персональних даних можуть бути підприємства, установи і організації усіх форм власності, органи державної влади чи органи місцевого самоврядування, фізичні особи - підприємці, які обробляють персональні дані відповідно до закону.
У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 5 Закону № 2297-VI, об`єктами захисту є персональні дані. Персональні дані можуть бути віднесені до конфіденційної інформації про особу законом або відповідною особою. 
Обробка персональних даних здійснюється для конкретних і законних цілей, визначених за згодою суб`єкта персональних даних, або у випадках, передбачених законами України, у порядку, встановленому законодавством. Не допускається обробка даних про фізичну особу, які є конфіденційною інформацією, без її згоди, крім випадків, визначених законом, і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини. Персональні дані обробляються у формі, що допускає ідентифікацію фізичної особи, якої вони стосуються, не довше, ніж це необхідно для законних цілей, у яких вони збиралися або надалі оброблялися. (чч.5,6,8 ст. 5 Закону № 2297-VI ).
Відповідно до ст. 11 Закону № 2297-VI підставами для обробки персональних даних є:
1) згода суб`єкта персональних даних на обробку його персональних даних;
2) дозвіл на обробку персональних даних, наданий володільцю персональних даних відповідно до закону виключно для здійснення його повноважень;
3) укладення та виконання правочину, стороною якого є суб`єкт персональних даних або який укладено на користь суб`єкта персональних даних чи для здійснення заходів, що передують укладенню правочину на вимогу суб`єкта персональних даних;
4) захист життєво важливих інтересів суб`єкта персональних даних;
5) необхідність виконання обов`язку володільця персональних даних, який передбачений законом;
6) необхідність захисту законних інтересів володільця персональних даних або третьої особи, якій передаються персональні дані, крім випадків, коли потреби захисту основоположних прав і свобод суб`єкта персональних даних у зв`язку з обробкою його даних переважають такі інтереси.
Тобто згода суб`єкта персональних даних на обробку його персональних даних передбачена тільки у п.1 вказаної статті.
У відповідності до ч. 1, 2 статті 14 Закону № 2297-VI (в редакції, яка діяла на час звернення позивача із позовом до суду) поширення персональних даних передбачає дії щодо передачі відомостей про фізичну особу за згодою суб`єкта персональних даних.
Поширення персональних даних без згоди суб`єкта персональних даних або уповноваженої ним особи дозволяється у випадках, визначених законом, і лише (якщо це необхідно) в інтересах національної безпеки, економічного добробуту, прав людини та для проведення Всеукраїнського перепису населення.
Статтею 15 Закону № 2297-VI передбачено, що персональні дані видаляються або знищуються в наступних випадках порядку, проверить
Персональні дані підлягають видаленню або знищенню у разі:
1) закінчення строку зберігання даних, визначеного згодою суб`єкта персональних даних на обробку цих даних або законом;
2) припинення правовідносин між суб`єктом персональних даних та володільцем чи розпорядником, якщо інше не передбачено законом;
3) видання відповідного припису Уповноваженого або визначених ним посадових осіб секретаріату Уповноваженого;
4) набрання законної сили рішенням суду щодо видалення або знищення персональних даних.
Персональні дані, зібрані з порушенням вимог цього Закону, підлягають видаленню або знищенню у встановленому законодавством порядку.
Персональні дані, зібрані під час виконання завдань оперативно-розшукової чи контррозвідувальної діяльності, боротьби з тероризмом, видаляються або знищуються відповідно до вимог закону.
У відповідності до ст.22 Закону № 2297-VI, контроль за додержанням законодавства про захист персональних даних у межах повноважень, передбачених законом, здійснюють такі органи: 1) Уповноважений; 2) суди.
Частинами 1, 2 ст. 25 Закону № 2297-VI визначено, що обмеження дії статей 6, 7 і 8 цього Закону може здійснюватися у випадках, передбачених законом, наскільки це необхідно у демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, економічного добробуту або захисту прав і свобод суб`єктів персональних даних чи інших осіб.
Дозволяється обробка персональних даних без застосування положень цього Закону, якщо така обробка здійснюється: 1) фізичною особою виключно для особистих чи побутових потреб; 2) виключно для журналістських та творчих цілей, за умови забезпечення балансу між правом на повагу до особистого життя та правом на свободу вираження поглядів.
У відповідності до преамбули Закону України «Про доступ до публічної інформації» (надалі в тесті Рішення - Закон № 2939-VI) цей Закон визначає порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб`єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес.
Статтею 4 Закону № 2939-VI визначено, що доступ до публічної інформації відповідно до цього Закону здійснюється на принципах:
1) прозорості та відкритості діяльності суб`єктів владних повноважень;
2) вільного отримання, поширення та будь-якого іншого використання інформації, що була надана або оприлюднена відповідно до цього Закону, крім обмежень, встановлених законом;
3) рівноправності, незалежно від ознак раси, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак.
Відповідно до ч.1 ст. 5 Закону № 2939-VI доступ до інформації забезпечується шляхом: […] на офіційних веб-сайтах в мережі Інтернет; на єдиному державному веб-порталі відкритих даних.
Згідно до ч.4 ст. 10 Закону № 2939-VI зберігання інформації про особу не повинно тривати довше, ніж це необхідно для досягнення мети, задля якої ця інформація збиралася.
Частинами 1, 2 ст. 10-1 встановлено, що публічна інформація у формі відкритих даних - це публічна інформація у форматі, що дозволяє її автоматизоване оброблення електронними засобами, вільний та безоплатний доступ до неї, а також її подальше використання.
Розпорядники інформації зобов`язані надавати публічну інформацію у формі відкритих даних на запит, оприлюднювати і регулярно оновлювати її на єдиному державному веб-порталі відкритих даних та на своїх веб-сайтах.
Публічна інформація у формі відкритих даних є дозволеною для її подальшого вільного використання та поширення.
Будь-яка особа може вільно копіювати, публікувати, поширювати, використовувати, у тому числі в комерційних цілях, у поєднанні з іншою інформацією або шляхом включення до складу власного продукту, публічну інформацію у формі відкритих даних з обов`язковим посиланням на джерело отримання такої інформації.
Частина 3 цієї ж статті визначає, що публічна інформація, що містить персональні дані фізичної особи, оприлюднюється та надається на запит у формі відкритих даних у разі додержання однієї з таких умов: […] 3) надання чи оприлюднення такої інформації передбачено законом.
Частиною 4 ст.10-1 Закону № 2939-VI передбачено, що Перелік наборів даних, що підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, вимоги до формату і структури таких наборів даних, періодичність їх оновлення визначаються Кабінетом Міністрів України. При цьому до такого переліку Кабінет Міністрів України обов`язково включає інформацію, доступ до якої у формі відкритих даних передбачено законом.
Створення та забезпечення функціонування єдиного державного веб-порталу відкритих даних здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері електронного урядування.
Розпорядники інформації зобов`язані: 1) оприлюднювати інформацію, передбачену цим та іншими законами; […] 6) надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та об`єктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію (ст.14 Закону № 2939-VI).
Вимоги до формату і структури наборів даних, що підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, періодичність оновлення та порядок їх оприлюднення, а також перелік таких наборів даних визначено Положенням про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 21.10.2015 № 835 (далі - Положення).
Відповідно до пункту 3 Положення (в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин та звернення позивача до суду із позовом) розпорядники інформації згідно з цим Положенням завантажують у формі відкритих даних набір даних, визначений у переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, згідно з додатком.
Перетворення (зокрема, вивантаження з баз даних та в разі потреби знеособлення) публічної інформації у публічну інформацію у формі відкритих даних є обов`язковим.
Розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати у формі відкритих даних усю публічну інформацію у формі відкритих даних, яка перебуває в їх володінні та стосується конкретного набору даних.
Пункт 3 Положення було доповнено новим абзацом згідно з Постановою КМ № 1151 від 10.09.2025 «Про внесення змін до постанов Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 р. № 835 і від 30 листопада 2016 р. № 867» «Завантаження наборів даних, визначених у переліку, здійснюється з урахуванням рекомендацій, оприлюднених Мінцифри на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних».
Пунктом 4 Положення було визначено, що набори даних завантажуються та регулярно оновлюються розпорядником інформації на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.
У разі внесення змін до переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, розпорядник інформації у місячний строк з дати набрання чинності такими змінами здійснює їх завантаження та подальше оновлення на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.
Пунктом 5 Положення було передбачено для забезпечення оприлюднення та регулярного оновлення публічної інформації у формі відкритих даних розпорядник інформації:
завантажує та регулярно оновлює на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних набори даних, що перебувають у його володінні;
може здійснювати завантаження наборів даних, які не включені до переліку, якщо інше не передбачено Законом України “Про доступ до публічної інформації”, у разі високого суспільного інтересу до таких даних (високої частоти їх запитування; за результатами опитування громадської думки; антикорупційного ефекту та/або економічного ефекту від оприлюднення наборів даних; наявності інших обставин).
Абзац другий пункту 5 у відповідності до Постанови КМ № 1151 від 10.09.2025 був викладений у наступній редакції «Для забезпечення оприлюднення та регулярного оновлення публічної інформації у формі відкритих даних розпорядник інформації: 
завантажує та регулярно оновлює на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних набори даних, визначені у переліку, з урахуванням рекомендацій, оприлюднених Мінцифри на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних, та Методичних рекомендацій щодо проведення інформаційного аудиту, затверджених Мінцифри».
Згідно до п. 15 Положення розпорядник інформації самостійно обирає періодичність оновлення наборів даних, які перебувають в його володінні та оприлюднюються, якщо інше не передбачено законодавством(в редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин).
Розпорядник інформації з урахуванням рекомендацій, оприлюднених Мінцифри на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних, обирає періодичність оновлення наборів даних, які перебувають в його володінні та оприлюднюються, якщо інше не передбачено законодавством (Абзац перший пункту 15 в редакції Постанови КМ № 1151 від 10.09.2025)
Під час вибору періодичності оновлення наборів даних розпорядник інформації повинен забезпечити максимально можливу частоту їх оновлення та підтримки в актуальному стані на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних. 
Відповідно до п. 17 Положення на сторінці кожного набору даних, що оприлюднюється згідно з цим Положенням, розпорядник інформації розміщує таку інформацію:
“Відповідно до Закону України “Про доступ до публічної інформації” публічна інформація у формі відкритих даних (відкриті дані) оприлюднюється для вільного та безоплатного доступу до неї. Відкриті дані дозволені для їх подальшого вільного використання та поширення.
Будь-яка особа може вільно копіювати, публікувати, поширювати, використовувати, зокрема в комерційних цілях, у поєднанні з іншою інформацією або шляхом включення до складу власного продукту відкриті дані з обов`язковим посиланням на джерело їх отримання.
Умовою будь-якого подальшого використання відкритих даних є обов`язкове посилання на джерело їх отримання (у тому числі гіперпосилання на веб-сторінку відкритих даних розпорядника інформації).”.
На Єдиному державному веб-порталі відкритих даних ведеться реєстр оприлюднених наборів даних у форматі відкритих даних, який дає змогу ідентифікувати кожен з оприлюднених наборів даних, отримати їх метадані, зокрема гіперпосилання для доступу до набору даних в Інтернеті (п.18 Положення).
Розпорядники інформації несуть згідно із законом відповідальність за достовірність і актуальність оприлюднених наборів даних на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних.
Розпорядники інформації несуть згідно із законом відповідальність за достовірність і актуальність оприлюднених наборів даних на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних. Адміністратор Єдиного державного веб-порталу відкритих даних несе згідно із законом відповідальність за забезпечення цілісності інформації на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних після оприлюднення цієї інформації її розпорядниками (п.25 Положення).
Інформація про осіб, які переховуються від правоохоронних органів на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних оприлюднюється Міністерством внутрішніх справ України відповідно до Переліку наборів даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних (Додаток до Положення). 
Крім того, відповідно до Додатку до Положення до повноважень Мінцифри віднесено: Реєстр публічних електронних реєстрів, Реєстр чинних, блокованих та скасованих сертифікатів відкритих ключів, Перелік офіційних веб-сайтів органів державної влади, Реєстр адміністративних послуг, Інформація про використання коштів, які надійшли на рахунок для забезпечення протидії інформаційним загрозам з боку держави-агресора.
Порядок ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 867 (в редакції яка діяла на час виникнення спірних правовідносин та звернення позивача до суду із позовом) (далі – Порядок) визначає механізм ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних (далі - портал) з метою забезпечення доступу до публічної інформації у формі відкритих даних та взаємодії з користувачами щодо відкритих даних (п. 1 Порядку).
У відповідності до п. 2 адміністратор порталу - державне підприємство, яке належить до сфери управління Мінцифри, держатель порталу – Мінцифри (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 05.02.2020 № 123 «Про внесення змін до деяких актів Кабінету Міністрів України з питань діяльності Міністерства цифрової трансформації»).
Пунктом 3 Порядку було передбачено:
Портал забезпечує: 1) користувачам без проведення додаткової авторизації доступ до:
інформації про розпорядників інформації, які оприлюднюють на порталі набори даних;
переліку, паспортів та структури оприлюднених наборів даних;
оприлюднених наборів даних (перегляд та завантаження), у тому числі за допомогою інтерфейсу прикладного програмування;
розміщених прикладних програм на базі відкритих даних;
інформації з питань відкритих даних, зокрема щодо стану оприлюднення та оновлення наборів даних;
2) розпорядникам інформації:
завантаження, оприлюднення та оновлення наборів даних, у тому числі за допомогою інтерфейсу прикладного програмування;
формування паспорта та структури наборів даних;
генерування ідентифікаційного номера набору даних під час створення розпорядником інформації паспорта відповідного набору даних;
отримання зворотного зв`язку від користувачів порталу.
Відповідно до пункту 4 Порядку ведення Єдиного державного веб-порталу відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30.11.2016 № 867, функціональні можливості порталу забезпечують, зокрема відстеження версійності наборів даних.
Пунктом 5 Порядку визначені обов`язки держателя та адміністратора порталу. 
Так, держатель порталу:
забезпечує створення, впровадження, ведення та належне функціонування порталу;
забезпечує розроблення методичних матеріалів та інструкцій щодо роботи порталу;
забезпечує координацію оприлюднення розпорядниками інформації наборів даних на порталі та сприяє підвищенню їх якості;
здійснює моніторинг та аналіз якості функціонування порталу;
сприяє міжнародному співробітництву щодо розвитку відкритих даних.
Адміністратор порталу:
забезпечує адміністрування, технічну підтримку та безперебійне функціонування порталу;
здійснює методологічну підтримку розпорядників інформації щодо оприлюднення наборів даних;
забезпечує захист та цілісність інформації на порталі;
здійснює інші заходи, пов`язані з функціонуванням порталу.
Згідно з п.8 Порядку розпорядники інформації самостійно оприлюднюють та оновлюють набори даних на порталі, а також паспорти та структури таких наборів даних з використанням персонального електронного кабінету на порталі, у тому числі за допомогою інтерфейсу прикладного програмування (Пункт 8 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 409 від 17.04.2019 ).
У відповідності до п.11 Порядку розпорядники інформації розміщують на власних веб-сайтах посилання на портал.
Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження Положення про єдину інформаційну систему Міністерства внутрішніх справ та переліку її пріоритетних інформаційних ресурсів» від 14 листопада 2018 р. № 1024 затверджено Положення про єдину інформаційну систему Міністерства внутрішніх справ, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14 листопада 2018 р. № 1024.
1. Це Положення визначає структуру, загальні засади функціонування єдиної інформаційної системи МВС, регулює порядок її формування та використання.
2. Терміни, що вживаються в цьому Положенні, мають таке значення:
єдина інформаційна система МВС - багатофункціональна інтегрована автоматизована система, що безпосередньо забезпечує реалізацію функцій її суб`єктів, інформаційну підтримку та супроводження їх діяльності і становить сукупність взаємозв`язаних функціональних підсистем, програмно-інформаційних комплексів, програмно-технічних та технічних засобів електронної комунікації, які забезпечують логічне поєднання визначених інформаційних ресурсів, обробку та захист інформації, внутрішню та зовнішню інформаційну взаємодію (в редакції Постанови КМ № 456 від 23.02.2022, яка діяла на час звернення позивача із позовом).
функціональні підсистеми єдиної інформаційної системи МВС - це сукупність технічних засобів та програмних комплексів, які автоматизують службові процеси суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС до рівня стандартів операційних процедур та автоматизованого робочого місця користувача, забезпечують формування, зберігання, спільне використання і верифікацію інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи МВС;
суб`єкти єдиної інформаційної системи МВС - апарат МВС та його територіальні органи з надання сервісних послуг МВС, Національна гвардія, заклади, установи і підприємства, що належать до сфери управління МВС (далі - система МВС), центральні органи виконавчої влади, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, інші державні органи, які обробляють інформацію в єдиній інформаційній системі МВС для реалізації своїх повноважень;
інформаційні ресурси єдиної інформаційної системи МВС - визначені групи взаємозв`язаних задокументованих одиниць інформації, які формуються і об`єднуються в автоматизованих інформаційних системах суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС за певними ознаками, у тому числі зазначені в переліку пріоритетних інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи Міністерства внутрішніх справ, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 14 листопада 2018 р. № 1024;
інтеграція інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи МВС - комплекс методів та процедур, спрямованих на логічне функціональне об`єднання інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи МВС у визначених форматах, за узгодженими показниками, для їх автоматизованої обробки, використання та надання користувачам в уніфікованому вигляді;
користувачі єдиної інформаційної системи МВС - фізичні особи та уповноважені посадові особи суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в єдиній інформаційній системі МВС;
сервіс єдиної інформаційної системи МВС - спеціальний програмний засіб, що забезпечує доступ користувачів єдиної інформаційної системи МВС до інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи МВС.
Постановою Кабінету Міністрів України від 15 серпня 2023 р. № 866 «Про затвердження Положення про єдину інформаційну систему Міністерства внутрішніх справ та переліку пріоритетних електронних інформаційних ресурсів її суб`єктів» вищеозначена Постанова Кабінету Міністрів від 14 листопада 2018 р. № 1024 була викладена у новій редакції, де п.2: Терміни, що вживаються в цьому Положенні, мають таке значення:
електронний інформаційний ресурс єдиної інформаційної системи МВС - функціональна підсистема єдиної інформаційної системи МВС або електронний інформаційний ресурс суб`єкта єдиної інформаційної системи МВС, логічно інтегровані в єдиний інформаційний простір засобами та сервісами єдиної інформаційної системи МВС, або інший електронний інформаційний ресурс;
електронний інформаційний ресурс суб`єкта єдиної інформаційної системи МВС - електронний інформаційний ресурс, розпорядником якого є відповідний суб`єкт єдиної інформаційної системи МВС, який забезпечує обробку, захист та надання визначеного набору інформаційних об`єктів;
електронний кабінет - сервіс єдиної інформаційної системи МВС, створений із застосуванням механізму єдиного вікна та технології єдиного входу, що забезпечує доступ користувачів єдиної інформаційної системи МВС до відомостей, що обробляються в єдиній інформаційній системі МВС та інших електронних інформаційних ресурсах суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС;
єдина інформаційна система МВС - інтегрована інформаційна система, що безпосередньо забезпечує реалізацію функцій її суб`єктів, інформаційну підтримку та супроводження їх діяльності і становить сукупність взаємозв`язаних функціональних підсистем, сервісів, програмно-інформаційних комплексів, програмно-технічних та технічних засобів електронної комунікації, які забезпечують логічне поєднання та інтеграцію електронних інформаційних ресурсів єдиної інформаційної системи МВС, обробку та захист інформації, внутрішню та зовнішню інформаційну взаємодію шляхом використання функціональної підсистеми єдиної інформаційної системи МВС із спеціальними функціями;
інтеграція електронних інформаційних ресурсів суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС - комплекс методів та процедур, спрямованих на логічне функціональне об`єднання електронних інформаційних ресурсів суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС сервісами (засобами) центральної підсистеми єдиної інформаційної системи МВС у визначених форматах за узгодженими показниками для їх автоматизованої обробки, використання та надання користувачам в уніфікованому вигляді;
користувачі єдиної інформаційної системи МВС - фізичні особи та уповноважені посадові особи суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС, яким в установленому порядку надано відповідні права доступу до інформації в єдиній інформаційній системі МВС;
сервіс єдиної інформаційної системи МВС - задокументований інтерфейс прикладного програмування або інший інтерфейс обміну електронними даними електронного інформаційного ресурсу, що за формалізованими методами забезпечує доступ користувачів до визначеного набору інформаційних об`єктів єдиної інформаційної системи МВС;
суб`єкти єдиної інформаційної системи МВС - апарат МВС та його територіальні органи з надання сервісних послуг МВС, Національна гвардія, заклади, установи і підприємства, що належать до сфери управління МВС (далі - система МВС), центральні органи виконавчої влади, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ, інші державні органи, органи місцевого самоврядування, які обробляють інформацію в єдиній інформаційній системі МВС для реалізації своїх повноважень, а також громадські об`єднання, самозайняті особи, суб`єкти господарювання, державні органи інших держав, іноземні та міжнародні організації за умови, що їх електронна взаємодія реалізується сервісами (засобами) центральної підсистеми єдиної інформаційної системи МВС;
транспортна мережа передачі даних - універсальна мережа, що реалізує функції транспортування/комутації та об`єднує окремі мережі доступу із забезпеченням транзиту трафіку між ними високошвидкісними каналами;
функціональна підсистема єдиної інформаційної системи МВС - інформаційно-комунікаційна система, яка є сукупністю технічних і програмних засобів, які автоматизують службові процеси суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС до рівня стандартів операційних процедур та автоматизованого робочого місця користувача, забезпечують формування, зберігання, спільне використання і верифікацію інформації, що в ній обробляється.
Відповідно до пп. 3-5 Постанови власником і розпорядником єдиної інформаційної системи МВС є держава в особі МВС.
Володільцем інформації, що обробляється в центральній підсистемі єдиної інформаційної системи МВС, є МВС.
Володільцями інформації, що обробляється у функціональних підсистемах єдиної інформаційної системи МВС, є відповідні суб`єкти єдиної інформаційної системи МВС, які забезпечують захист інформації від випадкової втрати або знищення, незаконної обробки та незаконного доступу до інформації.
Мета обробки інформації у функціональних підсистемах єдиної інформаційної системи МВС установлюється нормативно-правовими актами, які регулюють діяльність відповідних суб`єктів єдиної інформаційної системи МВС, окремо для кожного визначеного електронного інформаційного ресурсу єдиної інформаційної системи МВС.
МВС визначає структурний підрозділ апарату МВС, який забезпечує реалізацію пріоритетних напрямів інформатизації системи МВС та центральних органів виконавчої влади, діяльність яких спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра внутрішніх справ (далі - служба єдиної інформаційної системи МВС).
Адміністратором єдиної інформаційної системи МВС є державне підприємство, яке належить до сфери управління МВС.
Таким чином, Міністерство внутрішніх справ України як розпорядник вказаної інформації забезпечує наповнення та оновлення набору даних шляхом оприлюднення нових ресурсів (без видалення оприлюднених раніше версій ).
З аналізу викладеної вище у цьому рішенні законодавчої бази України, судом не встановлено обов`язків та повноважень розпорядника інформації (МВС, Мінцифри) видаляти раніше розміщену на Єдиному державному веб-порталі відкритих даних інформацію щодо позивача.
Єдина вимога - це своєчасність наповнення бази інформацією та даними, в тому числі щодо того, що позивач не перебуває у розшуку.
Докази долучені до матеріалів справи свідчать про те, що при зверненні до Єдиного державного веб-порталі відкритих даних, як при зверненні позивача із позовом до суду, так і на час ухвалення рішення у справі, інформація відносно того, що позивач переховується від органів влади (wanted.mvs.sov. ua/searchperson/) або інша інформація, яка долучена до інформації про особу, яка оголошена (не оголошена) у розшук, у будь якому вигляді, відсутня (не враховуючи раніше розміщену на веб-порталі відкритих даних первинну інформацію). 
Суд зазначає, що інформація відносно позивача, як встановлено судом у цьому рішенні, розміщена за адресою https://youcontrol.com.ua/ (платна версія) та у боті «OpenDataUA» в месенджері «Телеграм», в тому числі і на час ухвалення рішення.
У відповідності до ч.1 ст.1 Цивільного кодексу України (надалі в тексті Рішення- ЦК України) цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.
Загальними засадами цивільного законодавства у відповідності до ст.3 ЦК України є: 1) неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; 2) неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; 3) свобода договору; 4) свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; 5) судовий захист цивільного права та інтересу; 6) справедливість, добросовісність та розумність.
Право на повагу до гідності та честі (стаття 297 Цивільного кодексу України), право на недоторканність ділової репутації (стаття 299 Цивільного кодексу України), право на особисте життя та його таємницю (стаття 301 Цивільного кодексу України) віднесено до особистих немайнових прав, що забезпечують соціальне буття фізичної особи.
У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 275 ЦК України фізична особа має право на захист свого особистого немайнового права від протиправних посягань інших осіб. Захист особистого немайнового права здійснюється способами, встановленими главою 3 цього Кодексу.
Захист особистого немайнового права може здійснюватися також іншим способом відповідно до змісту цього права, способу його порушення та наслідків, що їх спричинило це порушення.
Статтею 275 ЦК України визначено, що орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, фізична особа або юридична особа, рішеннями, діями або бездіяльністю яких порушено особисте немайнове право фізичної особи, зобов`язані вчинити необхідні дії для його негайного поновлення.
Якщо дії, необхідні для негайного поновлення порушеного особистого немайнового права фізичної особи, не вчиняються, суд може постановити рішення щодо поновлення порушеного права, а також відшкодування моральної шкоди, завданої його порушенням.
Тому суд вважає, що захист прав позивача може бути вирішений у порядку цивільного матеріального та процесуального законодавства.
З огляду на означене, суд вважає, що у задоволенні позову повинно бути відмовлено.
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Підстави для розподілу судових витрат у суду відсутні.
Керуючись Конституцією України та Кодексом адміністративного судочинства України, суд –

УХВАЛИВ:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства цифрової трансформації України, за участю третіх особ, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю-контрол", Товариства з обмеженою відповідальністю "Правильні рішення" про визнання протиправною бездіяльності, зобов`язання вчинити дії – відмовити. 
Повний текст рішення складено та підписано 23 березня 2026 року.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Текст рішення розміщений в Єдиному державному реєстрі судових рішень (веб-адреса сторінки: http://www.reyestr.court.gov.ua/). 

Суддя О.М. Кониченко