Справа № 758/3692/24
Провадження № 2/758/1394/26 
Категорія 57 

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2026 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:
головуючого - судді Ларіонової Н.М.,
при секретарі судового засідання Волошиній А.М., Оболонській Ю.С., 

за участю: позивача ОСОБА_1 ,
представника позивача - адвоката Мезанцова Н..В.,
відповідача ОСОБА_2 ,
представника відповідача - адвоката Клещ О.В., 

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві за правилами загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації,-

В С Т А Н О В И В :
1.Описова частина
В березня 2024 позивач - ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить: 
1) визнати недостовірною та такою, що принижує честь, гідність і ділову репутацію ОСОБА_1 , розміщену ОСОБА_3 в мережі «Теlegram» у групі «ІНФОРМАЦІЯ_4» інформацію про те, що «...нагло бреше, використовуючи подвійні стандарти, а сама по АДРЕСА_1 встановила тимчасовий будиночок жінці, яка в Пущі має дві квартири. А тут прикидається бідною овечкою і питає думку людей...»; «Пані ОСОБА_1, перестаньте бути базарною бабою та ображати людей!... А за пайок посіпаки, як коршуни виконують вашу команду фас і відпрацьовують»; «Боже, який жах!!! В той час, коли люди страждають, живуть в сараях, копійки рахують, а стільки продуктів зіпсували!!!!... І якщо не було б її фонду, то допомогу людям надали б через інший фонд!!!! «Королева» допомогу гноїть, людей гнобить, вішає собі лаври «благодетедя»... Все в погоні за посаду, де буде доступ до грантів на відбудову зруйнованого нашого житла та села. А там шалені суми, освоювати які вона навчилася, але довіри нашої не має!!!»;
2) зобов`язати ОСОБА_3 протягом 5 днів з моменту набрання рішенням законної сили видалити недостовірну інформацію «...нагло бреше, використовуючи подвійні стандарти, а сама по АДРЕСА_1 встановила тимчасовий будиночок жінці, яка в Пущі має дві квартири. А тут прикидається бідною овечкою і питає думку людей...»; «Пані ОСОБА_1, перестаньте бути базарною бабою та ображати людей!... А за пайок посіпаки, як коршуни виконують вашу команду фас і відпрацьовують»; «Боже, який жах!!! В той час, коли люди страждають, живуть в сараях, копійки рахують, а стільки продуктів зіпсували!!!!... І якщо не було б її фонду, то допомогу людям надали б через інший фонд!!!! «Королева» допомогу гноїть, людей гнобить, вішає собі лаври «благодетедя»... Все в погоні за посаду, де буде доступ до грантів на відбудову зруйнованого нашого житла та села. А там шалені суми, освоювати які вона навчилася, але довіри нашої не має!!!» та спростувати її у групі «ІНФОРМАЦІЯ_4» у мережі «Теlegram»;
3) стягнути з ОСОБА_3 моральну шкоду у розмірі 10 000,00 грн.

1.1. Стислий виклад позиції
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що у липні 2019 році, ще до початку повномасштабного вторгнення, позивач разом із місцевими активістами заснувала громадську організацію «Громадський промінь майбутнього» (надалі - ГО, громадська організація, організація), код ЄДРПОУ 43122553, метою якої було впровадження проектів, пов`язаних із екологією, енергозбереженням, розвитком молодіжної еліти. Після 24 лютого 2022 року позивач разом з членами ГО залишилися у селі й організували гуманітарний хаб на базі громадської організації, який очолила позивач. Зроблено це було з метою надання оперативну допомогу та забезпечення місцевих жителів усім необхідним для виживання у найтяжчий період для їхньої громади та країни в цілому. Члени ГО надавали гуманітарну допомогу по декількох напрямках одночасно: допомога військовим; допомога цивільному населенню (продукти харчування, медична допомога, забезпечення рецептурними препаратами), допомога тваринам та евакуація. Першим етапом діяльності ГО вже у воєнний період була допомога гуманітарними наборами. Другим етапом - встановлення тимчасового житла. У подальшому планується третій етап - відновлення приватних домогосподарств та відновлення об`єктів соціальної інфраструктури, а також четвертий - забезпечення сталості громади, її розвиток, відбудова та відновлення. З цією метою ГО було укладено Меморандуми, зокрема з Гостомельською військовою адміністрацією та КП «Гостомельський центр первинної медико-санітарної допомоги». Громадська організація є неприбутковою. Допомога, яку отримує організація, це гранти, отримані за результатами конкурсів. Визначивши потреби організації у співпраці із Гостомельською селищною військовою адміністрацією, центром надання соціальних послуг, КП ЖКГ «Гостомель», КП «ЦНПМСД» на підставі Меморандуму від 28 червня 2023 року, члени ГО готують відповідні проекти. Тільки у разі обрання проектної заявки ГО за результатами конкурсу громада може отримати відповідні блага. Таким чином, забезпечити потреби всього постраждалого населення у ГО немає ні фінансової, ні фізичної можливості. 14 серпня 2023 позивачу надійшло особисте повідомлення у мережі «Теlegram» від місцевої жительки - ОСОБА_3 (надалі - відповідач) (номер телефону НОМЕР_4) наступного змісту: «Вітаю, заявку на електронку скидала, скажіть будь ласка, чому я знову не попала до списку на отримання??? ОСОБА_3 , АДРЕСА_2 , дійсно було зруйновано, але відповідне звернення Відповідача щодо отримання допомоги було позивачем як керівником ГО відхилено. Така поведінка продиктована положеннями Правил отримання благодійної допомоги у Громадській організації «Громадський промінь майбутнього», які затверджені наказом Голови правління ГО № 4 від 20.08.2022 року. Відповідно до пункту 4 вказаних Правил до обставин, які унеможливлюють отримання бенефіціаром допомоги, відноситься наявність у нього іншого альтернативного житла. З огляду на наявність у відповідача альтернативного житла, зокрема, за адресою: АДРЕСА_3 , у неї є можливість наразі проживати у комфортних умовах і очікувати компенсації від держави. При цьому, з метою вільного спілкування односельців представниками громади була створена група під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_4» у мережі «Telegram». Власником групи є ОСОБА_5 , адміністратором - ОСОБА_6 . Після отриманої відмови у допомозі від ГО відповідач у вказаній групі мережі «Теїедгат» написала наступний текст у відношенні «пані ОСОБА_7 » - позивача: « ...нагло бреше , використовуючи подвійні стандарти, а сама~ио АДРЕСА_1 встановила тимчасовий будиночок жінці, яка в Пущі має дві квартири. А тут прикидається бідною овечкою і питає думку людей...»; «Пані ОСОБА_1, перестаньте бути базарною бабою та ображати людей!... А за пайок посіпаки, як коршуни виконують вашу команду фас і відпрацьовують»; «Боже, який жах!!! В той час, коли люди страждають, живуть в сараях, копійки рахують, а стільки продуктів зіпсували!!!!... І якщо не було б її фонду, то допомогу людям надали б через інший фонд!!!! «Королева» допомогу гноїть, людей гнобить, вішає собі лаври «благодетедя»... Все в погоні за посаду, де буде доступ до грантів на відбудову зруйнованого нашого житла та села. А там шалені суми, освоювати які вона навчилася, але довіри нашої не має!!!». Однак жодних доказів на підтвердження зазначених обвинувачень надано не було. При цьому, загальна кількість учасників групи «ІНФОРМАЦІЯ_4» складає близько 1200 осіб місцевого населення. Відповідно вказана неправдива інформація стала доступна значному колу осіб, які в основному є жителями села Горенка, а через них - невизначеній кількості громадян. Позивач та відповідач є учасниками цієї групи. Позивач зареєстрована у групі за номером телефону НОМЕР_1 , яким особисто користується. Відповідач зареєстрована у цій же групі за номером телефону НОМЕР_2 , яким особисто користується, що підтверджується текстом повідомлення, у якому відповідач зазначає: «я не від кого не ховаюсь, на аватарці моє фото та підписана своїм ім`ям...», а також тим, що до сих пір від відповідача не надходила інформація про те, що вищевказане повідомлення було надіслано від її імені іншою людиною. Варто зазначити, що окрім очолення діяльності ГО, з 2023 року позивач є старостою села Горенка. Оскільки дане село невеличке (до початку повномасштабної війни кількість населення становила трохи більше 5000, а після війни - набагато менше через значні руйнування внаслідок російського вторгнення), повідомлення відповідача бачили майже усі жителі села. Тобто відповідач знала, що неправдиву, перекручену інформацію щодо позивача вона пише відкрито в цій групі односельчан у мережі «Telegram», відкрито поширює інформацію, яка ганьбить честь і гідність, а також ділову репутацію Позивача, свідомо доводить негативну інформацію про неї до відома інших осіб, колег та односельчан, які в свою чергу в групі «ІНФОРМАЦІЯ_4» обговорювали висловлене відповідачем. Це може мати наслідком те, що інформація, викладена у вказаних повідомленнях, буде неправильно трактуватися жителями та призведе до хибних висновків про позивача, а також дискредитує її в тому числі як старосту. Зазначені відомості та поширена недостовірна інформація стосується позивача як фізичної особи, оскільки вказане не є критикою професійної діяльності, а є інформацією негативного характеру щодо неї, її поведінки та порушує її особисті немайнові права. Поширенням такої інформації відповідач створила негативну соціальну оцінку особи Позивача в очах оточуючих, порушивши її честь, оскільки посада старости є соціально важливою, передбачає безперервний процес спілкування з населенням громади в цілому. Ця посада є публічною та передбачає постійну взаємодію з мешканцями громади, які проявляють до її діяльності соціальний інтерес, повагу, довіру. Після того, як Позивачем у вказаній групі було опубліковано інформацію щодо майбутнього звернення до суду за захистом ділової репутації, честі та гідності, відповідач видалила відповідні повідомлення. Також відповідач зверталася нібито з колективною скаргою жителів громади с. Горенка (хоча список підписів жителів громади не додається) до керівника Управління ООН з координації гуманітарних справ, представництва УВБК ООН в Україні, керівника благодійного Фонду Східна Європа із оприлюдненням фактів, що не мають підґрунтя. Водночас, вона не зверталась безпосередньо до громадської організації або до позивача особисто із відповідними письмовими скаргами, зверненнями, у яких би просила надати відповіді, роз`яснення на наявні у неї питання або спростування будь-якої інформації. Вказана скарга призвела до появи сумнівів у донорів нашого ГО щодо поведінки позивача та діяльності ГО в цілому. Зокрема, від фонду Східна Європа на електрону пошту позивача надійшло повідомлення про те, що фонд розпочинає процес з`ясування обставин у зв`язку з отриманою скаргою. Після цього, позивачу було запропоновано відповісти на конкретні запитання з метою з`ясування наявності невідповідної поведінки позивача та ГО, яку вона представляє. Зазначає, що у вищевказаній скарзі відповідач вказує: «До речі я, людина у якої знищено житло, жодного разу за 1,5 роки не отримала жодної допомоги від цього фонду, хоча щоразу подавала копії усіх документів, але в списки не попадала». У той же час, у своїх повідомленнях у групі «ІНФОРМАЦІЯ_4» вона зазначає, що: «Заява привселюдно, мені не потрібно ваша допомога», яку ви мені не разу і не надавали!!!». Таким чином, через таку поведінку відповідача зачіпляються не тільки інтереси позивача, а потенційно - уразливих членій громади. 
Ухвалою від 03.04.2024 р. вищевказаний позов був залишений без руху з наданням позивачеві строку для усунення недоліків, які були усунуті позивачем у встановлений законом строк.
Провадження у справі відкрито ухвалою від 16.04.2024 р. з призначенням розгляду за правилами загального позовного провадження. 
Відповідачем подано відзив на позовну заяву, в якому сторона відповідача просила відмовити в задоволенні позову. Зазначає, що згідно даних Єдиного Державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських флормувань та статуту громадської організації «Громадський промінь майбутнього» останнє є неприбутковою організацією, керівником вищезазначеної юридичної особи є ОСОБА_1 , основоною метою ГО є: «здійснення та захист прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних екологічних, та інших інтересів громадян України; створення власних освітніх, культурних, інноваційних проектів та платформ з розвитку соціального підприємництва та громадської відповідальності; підвищення соціальної активності громадян; об`єднання соціальних новаторів, митців, критиків, соціальних підприємців, журналістів та громадських активістів для підтримки та реалізації актуальних проектів.». Проте, незважаючи на статус ГО, мету та засади діяльності, ОСОБА_1 у соціальній мережі «Фейсбук» було розміщене повідомлення-оголошення наступного змісту: «РОЗШУКУЄМО В НАШУ КОМАНДУ СПЕЦІАЛІСТА З ГРАНТІВ! с.Горенка біля Києва потребує суттєвої допомоги "донорів". Соціальних питань в селі багато. Адже воно зазнало суттєвих руйнувань в наслідок війни. 83% будівель у нас зруйновані, пошкоджені частково або повністю. За цими цифрами стоять долі живих людей, які втратили свій куточок затишку і спокою і зовсім не мають можливості його відновити. Серед таких людей багато літніх, багатодітних, сімей з інвалідами і т.н. Також зазнала руйнувань соціальна інфраструктура, яку не квапляться відновлювати. Ми єдина в селі Громадська організація, яка дійсно активно співпрацює з міжнародними фондами. Ми співпрацюємо з: Німецьким фондом arche noVa (https://arche-nova.org/) та Чеським фондом VFUA (https://www/vfua.cz/pages/contact-us) в частині відновлення приватних будинків. І вже є певні результати. Прагнемо відновити наше село максимально, на скільки це можливо.Про нас мало відомо, хоча сусідні Гостомель , Буча і Ірпінь "прогриміли" на весь світ. Ми є, ми тут, ми поряд з Києвом і Бучею і нам також потрібна допомога.Якщо Ви хочете стати частиною історії відновлення передмістя Києва, долучайтесь! Або запрошуйте своїх знайомих, які знають що таке гранти і як з ними працювати. Гарантуємо процентну винагороду після отримання грантів і підписання договору з нашим Благодійним фондом. Зв`яжіться з нами в Телеграмм:  ІНФОРМАЦІЯ_2  або  ІНФОРМАЦІЯ_3 ». Зазначає, що виходячи з вищезазначеного постає питання, на яких засадах діє ГО «ГРОМАДСЬКИЙ ПРОМІНЬ МАЙБУТНЬОГО» і якщо вона є неприбутковою, то з яких коштів збирається винагороджувати спеціалістів з грантів? Крім того, у зв`язку з тим, що будинок ОСОБА_3 зазнав руйнувань, то вона періодично подавала заявки на отримання допомоги, яка здійснювалася за кошти донорів ГО «Громадський промінь майбутнього», також вона була учасницею в попередній групі і постійно надавала документи на отримання допомоги від донорів, але допомога надавалась одним і тим же особам. За 2 роки жодного разу допомогу не отримувала. В останній раз 02.12.2023 року її також не включили в список на допомогу і вона промовчала, але коли людина відмовилась, тоді вона написала в приватні повідомлення, чи можуть віддати допомогу їй, ОСОБА_13 не відповіла на її прохання. Після чого відповідач написала звернення з проханням перевірити прозорість роботи ГО «Громадський промінь майбутнього» та правильність видачі допомоги, після чого відчула на собі хвилю обурення та особистої неприязні. 26.01.2024 р. пані ОСОБА_13 виставила в групі «Наша громада» повідомлення з проханням надіслали документи на пільги, ті що ще 02.12.2023 р. отримали непродовольчі набори. Допомогу надавала по факту, без наявних на те документів. А тим особам, що надали повний перелік документів, тим відмовили. Про цей факт свідчить наступне повідомлення ОСОБА_1 : «Шановна група! Скиньте мені документи у телеграм, яких не вистачає, це стосується тих, хто отримував непродовольчі товари /кастрюлі/ ОСОБА_14 - прохання скинути довідку/акт про зруйноване майно, ОСОБА_15 - довідка про наявність у сім`і людини з інвалідністю, пенсіонера, ОСОБА_16 - довідка про зруйноване майно, ОСОБА_17 - довідку про зруйноване/пошкодженн майно; свідоцтва про народження дітей, ОСОБА_18 - довідка про пошкодження майна, ОСОБА_19 - довідка про пошкодження майна, ОСОБА_20 - паспорт/код, документи про пошкодження майна, ОСОБА_21 - довідка про пошкодження майна, ОСОБА_22 - пенсійне/пошкодження майна, ОСОБА_23 - довідка про пошкодження майна, ОСОБА_24 / - довідка про зруйноване майно, ОСОБА_25 - потрібна сторінка реєстрації із паспорту, ОСОБА_26 - довідка про зруйноване майно, ОСОБА_27 - довідка про знищення майна, ОСОБА_28 - довідка про пошкодження майна, ОСОБА_29 - документи ппо наявність у родині особи з інвалідністю, знищення майна, ОСОБА_30 - довідка про пошкодження майна, ОСОБА_31 - документальне підтвердження зруйнованого майна, копіі свідоцтв про народження дітей, ОСОБА_32 - довідка про пошкодження майна, копії- свідоцтв про народження діткй, наявності пенсіонерів, ОСОБА_33 - пошкодження майна, пенсійне, інша пільга? ОСОБА_34 - документ що посвідчує пільгу», тоді постає питання як допомога могла надаватися до пред`явлення документів на отримання пільг, які мають бути надані у відповідності до вимог ТО «ГРОМАДСЬКИЙ ПРОМІНЬ МАЙБУТНЬОГО». Отже, цей факт засвідчує надання допомоги без своєчасного оформлення документів належним чином і одночасно про факт того, що документи були зроблені пізніше, ніж було надано допомогу. Зокрема, відповідачем також подавалися заявки на отримання допомоги із особистими даними, які були без її дозволу використані та передані позивачем ОСОБА_35 , як мінімум, одній особі - його адвокату та використані ним для подачі позову до суду проти неї. Інформація у заявках відноситься до категорії особистої, тому її збирання, зберігання, використання та поширення є порушенням норм ч. 2 ст. 11 Закону України «Про інформацію». Щодо позивача ОСОБА_36 , то відповідачем було надіслано запит про надання інформації до Гостомельської селищної військової адміністрації від 10.12.2023 року про надання інформації щодо ОСОБА_1 , яка в групі «Телеграм» називає себе «старостою», з метою отримання уявлення про цю особу, її посаду та повноваження. У відповідь на запит відповідачем було отримано відповідь Гостомельської селищної військової адміністрації від 19.12.2023 року № 5456, в якій зазначена займана посада ОСОБА_1 звучить як «головний спеціаліст відділу документообігу, контролю та звернень громадян Гостомельської селищної військової адміністрації» та перелічено її функціонал як посадової особи. Щодо висловлення відповідачем твердження про недобросовістність діяльності ОСОБА_1, то цей факт підтверджується також засновником Благодійної організації Благодійний Фонд «Спадок», який у мережі розмістив повідомлення наступного змісту: «Вітаю! Друзі, ви всі знаєте, що я засновник Благодійної організації Благодійний Фонд «Спадок», який територіально знаходиться в селі Горенка Київської області. Декілька днів назад ОСОБА_37 написала пост про те, що ніби то Благодійний Фонд «Спадок» на регулярній основі роздає продуктові набори. Протягом дня вже були дзвінки від людей похилого віку з нашої громади яких ввели в оману та які пройшли по декілька кілометрів до нашого штабу, що б дізнатись, що ОСОБА_38 почала розповсюджувати не достовірну інформацію. Особисто я, як власник цього Фонду та громадянин нашої ІНФОРМАЦІЯ_4 не розумію цілі та причини вводити людей в оману та розповідати не достовірну інформацію, не маючи ніякого відношення до Благодійного Фонду «Спадок». Прошу зауважити, що коли Благодійний Фонд «Спадок» роздає продуктові набори про це повідомляється в офіційних соціальних мережах організації. Наразі 80% допомоги в Фонді спрямовані на фронт, про що ми також було повідомлено в соціальних мережах. Не довіряйте маніпуляціям та брехні. Довіряйте лише офіційним соціальним мережам. Як ви вважаєте, шановна громадо, чи нормально так робити? ІНФОРМАЦІЯ_5». Чи є добросовісною діяльність ОСОБА_1 залишається оцінювати по результатам її вчинків та фактам, які знайшли своє відображення у мережі». Вважає, що подані судження, висловлені нею шляхом повідомлень у групі є оціночними і не були вигадкою, а лише припущенням, що згідно зі статтею 30 Закону України «Про інформацію» є підставою звільнення від відповідальності. Бажання людей мати уявлення та отримувати інформацію про прозорість роботи громадських організацій та їх учасників є нормальним, а обов`язком громадської організації, відповідно до статті 23 Закону України «Про громадські об`єднання» є подача та оприлюднення звітів про цільове використання наданих їм коштів відповідно до закону. Крім того, зазначила, що причини пропуску нею строку на подання позовної заяви є поважними, та просила поновити пропущений строк ддя подачі відзиву.
Представником позивача - адвокатом Мезенцовою Н.В. подано додаткові пояснення, в яких зазначила, що вказані обставини на предмет їх достовірності легко перевірити, зокрема шляхом отримання інформації з відповідного державного реєстру, що могло би попередньо бути здійснено відповідачем. На підтвердження того, що ця інформація, подана як факт є недостовірною, позивачем надається інформаційна довідка з Опендатабот про відсутність належних на праві власності об`єктів нерухомого майна у жінки, якій було встановлено модульний будинок по АДРЕСА_1 . Інша поширена відповідачем інформація не може бути віднесена до оціночного судження, оскільки за своїм змістом є негативною інформацією про поведінку та діяльність позивача, що не відповідає дійсності та не містить жодного фактичного підґрунтя, та направлена на приниження гідності, однак подана у вигляді існуючих фактів. Оціночні судження може ідентифікувати за характером використання мовностилістичних засобів (наприклад, вживання гіпербол, алегорій, сатири). Натомість поширена відповідачем інформація характеризується як факт, що нібито існує в дійсності. Крім того, у подальших клопотаннях відповідача та її поясненнях, остання намагається підтвердити існування фактів негативного характеру, що були нею поширені щодо позивача. Відповідач поширив поміж іншого інформацію «... людей гнобить, вішає собі лаври «благодетеля»...»; «... все в погоні за посаду, де буде доступ до грантів на відбудову зруйнованого нашого житла та села. А там шалені суми, освоювати які вона навчилася, але довіри нашої немає!» Ця інформація є негативним твердженням про поведінку та громадську діяльність позивача як таку, що містить у собі ознаки правопорушень. Тако зазначає, що позивач тривалий час займається громадською діяльністю, що було неоднаразово відмічено нагородами та подяками від місцевих оганів влади. Поширена відповідачем інформація є недостовірною, що зроблено з метою завдання шкоди репутації та гідності позивача.
Представником відповідача - адвокатом Клещ О.В. подано додаткові пояснення, в яких зазначає, що довідка з Опендатабот не може бути безапеляційним доказом наявності чи відсутності в тієї чи іншої особи нерухомого майна, що витікає із специфіки реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна в Україні. Опендатабот відображає дані, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який функціонує в Україні з 01.01.2013 року та Реєстру прав власності на нерухоме майно, який функціонував з 2004 року до 31.12.2012 року, проте не відображає права на нерухоме майно, набуті в період з 80-х років і до початку роботи Реєстру прав власності на нерухоме майно (без використання нотаріальних бланків на папері та не зареєстровані у БТІ, без штампів, відміток БТІ або Витягу з БТІ), у тому випадку, якщо протягом цього проміжку часу жодних дій (відчуження, передача в користування, спадкування тощо) з нерухомим майном не проводилось, то й встановити наявність такого майно можна лише шляхом надсилання запиту до Бюро технічної інформації. Крім того, стосовно факту відкритого кримінального провадження та проведення відносно Позивача - ОСОБА_1 слідчих (розшукових) дій, а також підстави внесення відомостей до ЄРДР та підозр щодо прозорості діяльності Позивача в рамках ГО «Громадський промінь майбутнього» є беззаперечним, публічно доступним та не підлягають спростуванню, підтвередженням чого є ухвала від 07.06.2023 року у справі №369/8331/23, провадження №1-кс/369/1854/23. Натомість до клопотання про долучення доказів від 02.01.2025 року надається доволі чітка та однозначна відповідь Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 05 грудня 2024 року за №56 01-11262/56 1 на адвокатський запит (знаходиться у матеріалах справи), яка містить у собі дату загоряння будинку та причину, що спричинила загоряння будинку, а саме: «... 13.05.2022 за адресою: АДРЕСА_4 . Згідно звіту про причину виникнення пожежі, складеного співробітниками Бучанського РУ ГУ ДСНС України у Київській області, найбільш ймовірною причиною пожежі, яка виникла 13.05.2022 в приватному житловому будинку за адресою: АДРЕСА_4 , могло стати виникнення горіння від проявів електричної енергії.». Акт з обстеження складений за результатами проведеного обстеження пошкоджених будівель і споруд під час бойових дій на території Гостомельської об`єднаної територіальної громади Бучанського району Київської області спричинених збройною агресією російської федерації №2644 від «16» лютого 2023 р. містить наступний висновок комісії з обстеження: «нерухоме майно пошкоджене внаслідок бойових дій на території Гостомельської об`єднаної територіальної громади Бучанського району Київської області спричинених збройною агресією Російської Федерації та на дату обстеження ступень та характер пошкоджень свідчить про повне руйнування будинку.». Важливим є те, що подія виїзду до житлового будинку за адресою: АДРЕСА_4 співробітників Бучанського РУ ГУ ДСНС України у Київській області передувала складанню акта обстеження будинку, а процедура виїзду бригади пожежників передбачала складення звіту про причини виникнення пожежі, натомість складений акт - це лише результат візуального обстеження будинку. Вищезазначений акт підписано Головою комісії - ОСОБА_51, членами комісії: ОСОБА_52, ОСОБА_39 , ОСОБА_53, а також власником (управителем) об`єкта: ОСОБА_40 . Неоспорюваним фактом є те, що комісію створено відповідно до розпорядження Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області від 22.08.2022 №127, співробітником якого є Позивач - ОСОБА_1 . Зазначає, що будучи посадовою особою Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області Позивач укладає Меморандум з Гостомельською військовою адміністрацією від 28 червня 2023 року (міститься у матеріалах справи), підписаний ОСОБА_1 як Головою правління ГО «Громадський промінь майбутнього». Крім того, ОСОБА_41 також раніше позивався до Відповідача - ОСОБА_3 з аналогічним відносно справи №758/3692/24 предметом позову. В доведеність реальності подій, які стали результатом висловлювання Відповідача у групі мережі «Телеграм» з назвою «ІНФОРМАЦІЯ_4», а саме: «Боже, який жах!!! В той час, коли люди страждають, живуть в сараях, копійки рахують, а стільки продуктів зіпсували!!!!...» надано скриншот з фотографією зіпсованої продукції на складі ГО «Громадський промінь майбутнього», який було викладено іншим учасником групи, а не відповідачем. Відповідач лише прокоментувала фото з повідомленням іншого учасника групи «ІНФОРМАЦІЯ_4» у мережі «Телеграм». Зазнача, що Наказ № 12 від 27.11.2023 року, який містить прізвище ОСОБА_42 , та яким Голова правління ГО «Громадський промінь майбутнього» віддає накази вищезазначеній особі, що демонструє посадову залежність ОСОБА_42 від позивача. Позивачем обов`язків старости села Горенка, а також доказів обрання її старостою чи уповноваження місцевими мешканцями на виконання певного функціоналу позивач та її представники не надавали, що може свідчити про бажання таким чином надати додаткової ваги та створити умовні негативні наслідки, які нібито спричинені висловлюванням відповідача. Оскільки висловлювання Відповідача стосувалися діяльності Позивача, у якості Голови правління ГО «Громадський промінь майбутнього», то варто також провести порівняльний аналіз двох редакцій Статуту ГО «Громадський промінь майбутнього», а саме редакції 2019 року, затвердженої Рішенням установчих зборів засновників громадської організації «Громадський промінь майбутнього» Протокол №1 від «11» червня 2019 р. та редакції 2025 року, затвердженої Рішенням установчих зборів засновників громадської організації «Громадський промінь майбутнього» Протокол №25/08 від «30» січня 2025 р. Стосовно ініціювання відповідачем перевірки діяльності ГО «Громадський промінь майбутнього», то цей факт точно не варто розцінювати як спробу завдати шкоди репутації позивача, як зазначає її представник у додаткових поясненнях по справі, поданих 17.03.2025 року, оскільки п. 16 Постанови Пленуму Верховного суду України №1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначається наступне: «16. Відповідно до статті 40 Конституції України (254к/96- ВР) усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. Аналогічний за змістом висновок міститься і у тексті постанови Верховного Суду від 21 березня 2019 року у справі № 727/5418/17 (провадження № 61- 4388св18). Отже, при зверненні до Фонду Східна Європа, національної поліції, ДСНС, Гостомельської військової адміністрації тощо Відповідач реалізовувала своє конституційне право на отримання тієї чи іншої інформації, а сам факт звернення до тих чи інших органів не може бути розцінено як підставу для задоволення вимог позивача. 
Ухвалою від 30.04.2025 р. підготовче провадження було закрито, справа призначено до судового розгляду по суті.
В судовому засіданні представник позивача та позивач підтримали позовні вимоги в повному обсязі, просили задовольнити позов з підстав, наведених в ньому, надали пояснення, аналогічні викладеним в позові та додаткових поясненнях. 
Представник відповідача та відповідач в судовому засіданні заперечували проти позову, пояснення надали аналогічні, зазначеним у відзиві на позовну заяву та додаткових поясненнях.
Відповідача-2 в судове засідання повторно не з`явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про причини неявки суду не повідомили, заяв по суті справи та з процесуальних питань не пдавала.
Суд, встановивши обставини справи та перевіривши їх доказами, яким надана оцінка в їх сукупності, дійшов таких висновків.

2. Мотивувальна частина
2.1. Фактичні обставини, встановлені судом
Судом встановлено, що 18.07.2019 році, ще до початку повномасштабного вторгнення, позивач разом із місцевими активістами заснувала громадську організацію «Громадський промінь майбутнього», код ЄДРПОУ 43122553, керівник ОСОБА_1, що відтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 20.03.2024 р. Члени ГО надавали гуманітарну допомогу по декількох напрямках одночасно: допомога військовим; допомога цивільному населенню (продукти харчування, медична допомога, забезпечення рецептурними препаратами), допомога тваринам та евакуація. 
Як вбачається з матеріалів справи, 14 серпня 2023 позивачу надійшло особисте повідомлення у мережі «Теlegram» від місцевої жительки - ОСОБА_3 (надалі - відповідач) (номер телефону НОМЕР_4) наступного змісту: «Вітаю, заявку на електронку скидала, скажіть будь ласка, чому я знову не попала до списку на отримання??? ОСОБА_3 , АДРЕСА_5 , повністю зруйнований будинок, документи усі є». 
З метою вільного спілкування односельців представниками громади була створена група під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_4» у мережі «Telegram». Власником групи є ОСОБА_5 , адміністратором - ОСОБА_6 . Позивач та відповідач є учасниками цієї групи. ОСОБА_1 зареєстрована у групі за номером телефону НОМЕР_1 , яким особисто користується. ОСОБА_3 зареєстрована у цій же групі за номером телефону НОМЕР_2 , яким особисто користується, що підтверджується текстовими повідомленями. 
Як вбачається, після отриманої відмови у допомозі від ГО ОСОБА_3 групі мережі «Телеграм» написала наступний текст у відношенні ОСОБА_1 : «...нагло бреше, використовуючи подвійні стандарти, а сама~ио АДРЕСА_1 встановила тимчасовий будиночок жінці, яка в Пущі має дві квартири. А тут прикидається бідною овечкою і питає думку людей...»; «Пані ОСОБА_1, перестаньте бути базарною бабою та ображати людей!... А за пайок посіпаки, як коршуни виконують вашу команду фас і відпрацьовують»; «Боже, який жах!!! В той час, коли люди страждають, живуть в сараях, копійки рахують, а стільки продуктів зіпсували!!!!... І якщо не було б її фонду, то допомогу людям надали б через інший фонд!!!! «Королева» допомогу гноїть, людей гнобить, вішає собі лаври «благодетедя»... Все в погоні за посаду, де буде доступ до грантів на відбудову зруйнованого нашого житла та села. А там шалені суми, освоювати які вона навчилася, але довіри нашої не має!!!». 
Вказаний текст було розміщено на групі мережі «Телеграм».
Як вбачається, позивачем надана інформаційна довідка з Опендатабот про відсутність належних на праві власності об`єктів нерухомого майна у жінки, якій було встановлено модульний будинок по АДРЕСА_1 .
Однак, Опендатабот відображає дані, що містяться в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, який функціонує в Україні з 01.01.2013 року та Реєстру прав власності на нерухоме майно, який функціонував з 2004 року до 31.12.2012 року, проте не відображає права на нерухоме майно, набуті в період з 80-х років і до початку роботи Реєстру прав власності на нерухоме майно (без використання нотаріальних бланків на папері та не зареєстровані у БТІ, без штампів, відміток БТІ або Витягу з БТІ), у тому випадку, якщо протягом цього проміжку часу жодних дій (відчуження, передача в користування, спадкування тощо) з нерухомим майном не проводилось, то й встановити наявність такого майно можна лише шляхом надсилання запиту до Бюро технічної інформації. 
Згідно відповіді Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Київській області від 05 грудня 2024 року за № 56 01-11262/56 на адвокатський запит, яка містить у собі дату загоряння будинку та причину, що спричинила загоряння будинку, а саме: «... 13.05.2022 за адресою: АДРЕСА_4 . Згідно звіту про причину виникнення пожежі, складеного співробітниками Бучанського РУ ГУ ДСНС України у Київській області, найбільш ймовірною причиною пожежі, яка виникла 13.05.2022 в приватному житловому будинку за адресою: АДРЕСА_4 , могло стати виникнення горіння від проявів електричної енергії.». 
Відповідно до акту з обстеження складений за результатами проведеного обстеження пошкоджених будівель і споруд під час бойових дій на території Гостомельської об`єднаної територіальної громади Бучанського району Київської області спричинених збройною агресією російської федерації №2644 від «16» лютого 2023 р. містить наступний висновок комісії з обстеження: «нерухоме майно пошкоджене внаслідок бойових дій на території Гостомельської об`єднаної територіальної громади Бучанського району Київської області спричинених збройною агресією Російської Федерації та на дату обстеження ступень та характер пошкоджень свідчить про повне руйнування будинку.». Вищезазначений акт підписано Головою комісії - ОСОБА_51, членами комісії: ОСОБА_52, ОСОБА_39, ОСОБА_53, а також власником (управителем) об`єкта: ОСОБА_40 . 
Як вбачається з матеріалів справи, комісію створено відповідно до розпорядження Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області від 22.08.2022 №127, співробітником якого є позивач - ОСОБА_1 . 
Крім того, будучи посадовою особою Гостомельської селищної військової адміністрації Бучанського району Київської області ОСОБА_1 укладає Меморандум з Гостомельською військовою адміністрацією від 28 червня 2023 року, підписаний ОСОБА_1 , як Головою правління ГО «Громадський промінь майбутнього». 
Рішенням Подільського районного суду від 23.05.2024 р. (справа № 758/3542/24) позові ОСОБА_43 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації відмовлено.
Як зазначає в своїй позовній заяві позивач, в сюжеті було поширено інформацію відносно нього, яку від вважає недостовірною, негативною та такою, що порочить його честь, гідність та ділову репутацію.
Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Верховного суду України №1 від 27.02.2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» зазначається наступне: «16. Відповідно до статті 40 Конституції України (254к/96- ВР) усі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, органів місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, що зобов`язані розглянути звернення і дати обґрунтовану відповідь у встановлений законом строк. Аналогічний за змістом висновок міститься і у тексті постанови Верховного Суду від 21 березня 2019 року у справі № 727/5418/17 (провадження № 61- 4388св18). 
Таким чином, при зверненні до Фонду Східна Європа, національної поліції, ДСНС, Гостомельської військової адміністрації тощо ОСОБА_3 реалізовувала своє конституційне право на отримання тієї чи іншої інформації. 
З огляду на практику Верховного суду України поширена в соціальній мережі інформація щодо діяльності громадської організації не може порушувати особисті немайнові права позивача, оскільки позивач звернувся до суду з позовом про захист честі, гідності та ділової репутації як фізична особа, а не як керівник громадської організації з метою представлення її інтересів та захисту ділової репутації. 
Дана правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від 20 березня 2019 року у справі № 522/16923/16- ц (провадження № 61-29689св18).Рішення ЄСПЛ від 29 березня 2005 року (заява N0 72713/01) у справі «Українська Прес-Група» проти України» містить наступний правовий висновок: «Вимога довести правдивість оціночних суджень є нездійсненною і порушує свободу висловлювання думки як таку, що є фундаментальною частиною права, яке охороняється Конвенцією.».
Конституцією України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань (стаття 34).
Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.
Відповідно до положень ст. 94 Цивільного кодексу України юридична особа має право на недоторканність її ділової репутації та інші особисті немайнові права, які можуть їй належати. Особисті немайнові права юридичної особи захищаються відповідно до глави З цього Кодексу, яка передбачає захист цивільних прав та інтересів.
Відповідно до роз`яснень, викладених у п. п. 6, 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27.02.2009 N 1, чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об`єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи, як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов`язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов`язків.
За загальними правилами цивільно-правової відповідальності за поширення недостовірної інформації суб`єктами в цих правовідносинах є особи, які (незалежно від наявності їхньої вини) поширили відомості, що не відповідають дійсності, або виклали їх неправдиво, і це порочить честь і гідність чи ділову репутацію або завдає шкоди інтересам фізичних чи юридичних осіб.
За положеннями ч. 1 ст. 277 ЦК України, спростуванню підлягає недостовірна інформація.
Згідно до ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти документовані або публічно оголошені відомості про події та явища, що відбуваються у суспільстві, державі та навколишньому природному середовищі.
Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_44 , ОСОБА_45 , ОСОБА_46 , ОСОБА_47 , ОСОБА_48 підтвердили, що вони є членами групи в мережі «Телеграм» села Горенка, бачили що була викладена неправдива інформація, були написані коментарі проти ОСОБА_1, як громадського діяча. ОСОБА_1 була волонтером, допомогала в межах можливостей, продуктами, одягом, корм тваринам, тощо. Проводила багато заходів для дітей, займалася підтримкою звільненого населення. Допомогу надавала тим людям у кого не було будинків та займалася відновленням житла. Крім того, зазначили, що ОСОБА_1 з 2019-2020 рр. активний діяч, а з 05.03.2022 р. почала займатися гумунітарною допомогою. Має свою громадську організацію з 2015 р. «Сила єдності». Свідок ОСОБА_44 додала, що вона видалила коментарі ОСОБА_3 , тому що вважала їх наклепом, оскільки ОСОБА_44 була адміністратором групи.
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_49 зазначила, що мережі «Телеграм» села Горенка була викладена дана інформація. Коментарі були позитивні та негативні зі сторони ОСОБА_1 , та зі сторони ОСОБА_3 . Коментарі видалялися адміністраторм групи ОСОБА_50 , деякі коментарі залишалися. Допомогу я отримувала, а потім не отримувала.
Як вбачається з матеріалів справи, не відбулось порушення законних, прав, свобод та інтересів, а саме ОСОБА_1 , оскільки текст не містить жодної інформації про її діяльність чи діяльність її організації. Крім того, містить інформацію про події, які описують свідки, тому, у даному випадку відсутнє порушене право позивача. 
Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб-підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. 
Юридичним складом цивільного правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову про спростування недостовірної інформації, є сукупність таких обставин (пункти 4, 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» від 27 лютого 2009 року): а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати звоє особисте немайнове право. Відсутність хоча б одного елемента цього складу є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог.
Таким чином, відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту сторонам, визначеним законодавством, є підставою для прийняття рішення про відмову у позові. 
Відповідно до частини першої статті 30 Закону України «Про інформацію», ніхто не може бути притягнутий до відповідальності за висловлення оціночних суджень. Згідно положень частини другої статті 30 Закону України «Про інформацію», оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.
Вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, слід визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. 
Особа, яка висловлює не факти, а власні погляди, критичні висловлювання, припущення не може бути зобов`язана доводити їх правдивість, оскільки це є порушенням свободи на власну точку зору, що визнається фундаментальною частиною права, захист якого передбачено статтею 10 Конвенції.
З аналізу інформації, спростування якої вимагає позивач, випливає що у деяких випадках інформація взагалі її не стосується, в деяких поширення відбувалося у формі оціночних суджень, крім того, не доведено порушеного права позивача.
Як вбачається з матеріалів справи, фраза, спростування якої вимагає позивач: ««...нагло бреше, використовуючи подвійні стандарти, а сама~ио АДРЕСА_1 встановила тимчасовий будиночок жінці, яка в Пущі має дві квартири. А тут прикидається бідною овечкою і питає думку людей...»; «Пані ОСОБА_1, перестаньте бути базарною бабою та ображати людей!... А за пайок посіпаки, як коршуни виконують вашу команду фас і відпрацьовують»; «Боже, який жах!!! В той час, коли люди страждають, живуть в сараях, копійки рахують, а стільки продуктів зіпсували!!!!... І якщо не було б її фонду, то допомогу людям надали б через інший фонд!!!! «Королева» допомогу гноїть, людей гнобить, вішає собі лаври «благодетедя»... Все в погоні за посаду, де буде доступ до грантів на відбудову зруйнованого нашого житла та села. А там шалені суми, освоювати які вона навчилася, але довіри нашої не має!!!», не містять фактичних тверджень щодо позивача.
Таким чином, суд в ході розгляду справи не знайшли свого підтвердження обставини, на які посилається позивач, як на підставу позовних вимог, враховуючи всі доводи та вважає, що дана вимога не підлягає задоволенню.
2.2. Мотиви, з яких виходить суд при ухвалені рішення та застосовані норми права
Відповідно до частин 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ст.12 ч.3 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 10 Конвенції про захист прав та основних свобод кожен має право на свободу вираження поглядів.
Відповідно до ст. 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.
Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституціїта законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов`язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію. 
У зв`язку з цим статтею 32 Конституції України передбачено судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім`ї, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.
Відповідно до п. 19 постанови Пленуму Верховного Суду України, вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з`ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.
Відповідно до постанови Верховного Суду від 24.12.2021 у справі № 757/9133/18-ц, зазначається , що під діловою репутацією особи розуміється оцінка її підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин. 
Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.
«Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб`єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції».
Варто зазначити, що поряд з інформацією чи даними, що підлягають перевірці, стаття 10 Європейської конвенції з прав людини захищає і погляди, критичні зауваження або припущення, правдивість яких не може бути піддана перевірці на правдивість.
Так, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Тушалп проти Туреччини» (Tusalp v. Turkey) від 21.02.2012 Європейський суд встановив, що навіть припускаючи, що висловлювання заявника могли були визнані провокативними, грубими та агресивними, вони становили оціночні судження. При цьому, Європейський суд підкреслив, що використання, навіть, «вульгарних фраз» само по собі не є визначальним в оцінці агресивного висловлювання, адже це може слугувати просто «стилістичним цілям», оскільки «стиль є частиною комунікації як форми вираження та як такий захищений разом зі змістом вираження».
Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Бодрожич та Вуїін проти Сербії» (Bodrohic and Vujic v. Serbia) від 23.06.2009 вказано, що свобода вираження поглядів, яка захищена ч. 1 ст. 10 Конвенції утворює одну із фундаментальних цінностей у демократичному суспільстві. Причому, це стосується не лише тієї «інформації» чи «ідей», які «приємно» отримувати та які не є образливими, а також тих, які є шокуючими чи такими, що викликають занепокоєння.
Рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Лінгенс проти Австрії» (Lingens v. Austria) від 08.07.1986, «Бладет Тромсо і Стенсаас проти Норвегії» (Bladet Tromso and Stensaas v. Norway) від 20.05.1999 та «Українська прес-група» проти України» (Ukrainian media group v. Ukraine) від 29.03.2005 підкреслено, що не лише преса має завдання повідомляти таку інформацію, що являє собою громадський інтерес, але і громадськість має право її отримувати. Відповідно до усталеної практики Суду за ч. 2 ст. 10 Європейської конвенції з прав людини можливості обмеження політичної дискусії, дебатів з питань суспільного інтересу є мізерним, адже свобода вираження поглядів утворює одну із важливих засад демократичного суспільства та є основною умовою для його прогресу і самореалізації кожної особи.

3.Щодо вимог про відшкодування моральної шкоди в сумі 10 000,0 грн. 
Позивач просить суд стягнути на його користь з відповідача моральну шкоду в сумі 10 000,0 грн.
Статтею 23 ЦК України встановлено, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
Моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.
Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.
Частиною 1 ст. 1167 ЦК України визначено, що моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
У разі встановлення конкретної особи, яка завдала моральної шкоди, відбувається розподіл тягаря доказування: позивач повинен довести наявність моральної шкоди та причинний зв`язок, а відповідач доводить відсутність протиправності та вини; завдання моральної шкоди явище завжди негативне. Проте з цього не слідує, що будь-яка завдана моральна шкода породжує зобов`язання з її відшкодування. Покладення обов`язку відшкодувати завдану моральну шкоду може мати місце лише за умови, коли шкода була викликана протиправною поведінкою відповідальної за неї особи. Гроші виступають еквівалентом моральної шкоди. Грошові кошти, як загальний еквівалент всіх цінностей, в економічному розумінні «трансформують» шкоду в загальнодоступне вираження, а розмір відшкодування «обчислює» шкоду. Розмір визначеної компенсації повинен, хоча б наближено, бути мірою моральної шкоди та відновленого стану потерпілого. При визначенні компенсації моральної шкоди складність полягає у неможливості її обчислення за допомогою будь-якої грошової шкали чи прирівняння до іншого майнового еквіваленту. Тому грошова сума компенсації моральної шкоди є лише ймовірною, і при її визначенні враховуються характер правопорушення, глибина фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступінь вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, інші обставин, які мають істотне значення, вимоги розумності і справедливості. 
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.12.2020 у справі № 752/17832/14-ц (провадження № 14-538цс19) міститься висновок про те, що визначаючи розмір відшкодування, суд має керуватися принципами розумності, справедливості та співмірності. Розмір відшкодування моральної шкоди має бути не більшим, ніж достатньо для розумного задоволення потреб потерпілої особи, і не повинен приводити до її безпідставного збагачення.
У постанові КЦС Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 263/16183/18 суд зазначив, що при визначенні розміру стягнення на відшкодування моральної шкоди судова колегія приймає до уваги розмір завданої моральної шкоди та її тривалість. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 жовтня 2020 року у справі № 372/2085/16-ц (провадження № 61-18385св19) зазначено, що: «під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з`ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору. Аналіз зазначених норм права дає можливість дійти висновку про те, що моральна шкода підлягає відшкодуванню за наявності у діях особи, яка заподіяла таку шкоду складу цивільного правопорушення, елементами якого є заподіяна шкода, встановлення факту протиправної поведінки такої особи, наявності причинного зв`язку між ними та вини заподіювача шкоди».
Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини визнана презумпція моральної шкоди. Тобто в разі порушення майнових або цивільних прав «середня», «нормально» реагуюча на протиправну щодо неї поведінку людина повинна відчути страждання (моральну шкоду).
Тому оцінюючи доводи, якими позивач обґрунтував стягнення моральної шкоди, суд враховуючи ступінь понесених моральних страждань та переживань, неможливості продовження активного життя, погіршення та позбавлення можливості реалізації своїх звичок та бажань, заявлений розмір моральної шкоди не підлягає задоволенню, тому в цій частині слід відмовити.

4. Висновки суду
Таким чином, в задоволенні позовних вимог про визнання інформації такою, що є недостовірною та принижує ділову репутацію позивача слід відмовити.
Оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні вимог в частині визнання інформації такою, що є недостовірною та принижує ділову репутацію позивача, то і в задоволенні вимог про зобов`язання відповідача спростувати вищевказану інформацію також слід відмовити, оскільки ці вимоги є похідними.
На основі повно та всебічно з`ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача не підлягають задоволенню, оскільки є безпідставними та не засновані на законі.

5. Судовий збір
Відповідно до ст.141 ЦПК України не підлягає стягненню з відповідача сплачений позивачем судовий збір, оскільки суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.

На підставі викладеного, ст.ст.32, 34, 40 Конституції України, ст.ст. 16, 277 ЦК України, керуючись ст.ст.4, 10, 12, 13, 76-80, 81, 83, 89, 141, 258-259, 264, 264-265, 268, 273, 354 ЦПК України, -
В И Р І Ш И В :

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист честі, гідності та ділової репутації - відмовити в повному обсязі.

Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 30 днів з дня складання повного судового рішення.
Учасник справи, якому копія повного судового рішення не була вручена в день його складання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом 30 днів з дня вручення йому копії повного судового рішення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Повне найменування учасників справи:
позивач - ОСОБА_1 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_7, РНОКПП НОМЕР_3 );
відповідач -  ОСОБА_3 (місце проживання за адресою: АДРЕСА_6 ). 

Суддя 	Н. М. Ларіонова