ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2026 року	Львів	Справа № 460/15658/24 пров. № А/857/24762/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:

головуючий-суддя Довга О.І.,
суддя Запотічний І.І., 
суддя Шинкар Т.І.

розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області на рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 травня 2025 року (головуючий суддя Максимчук О.О., м.Рівне) у справі №460/15658/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити дії, -
В С Т А Н О В И В:
23.12.2024 позивач ( ОСОБА_1 ) звернувся в суд першої інстанції з адміністративним позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області (ГУ ДСНС України в Рівненській, відповідач), в якому просив: визнати протиправним та скасувати наказ начальника ГУ ДСНС України в Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024, яким накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 на позивача у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року.
Позов обґрунтовує тим, що наказом начальника Головного управління ДСНС України у Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024 на позивача накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 у виді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року. Позивач вважає таке рішення протиправним, оскільки ним грубо порушено Конституцію України, Кодекс законів про працю України, Кодекс цивільного захисту України, Дисциплінарний статут служби цивільного захисту. Окрім того, звертає увагу, що Головним управління ДСНС у Рівненській області службове розслідування з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди не проводилось. На думку позивача його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності без встановлення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди, тобто без повного, об`єктивного та всебічного з`ясування всіх обставин.
Рішенням Рівненського окружного адміністративного суду від 14 травня 2025 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправним та скасовано наказ начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024, яким накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 на ОСОБА_1 у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року.
Не погоджуючись з прийнятим судовим рішенням, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, покликаючись на порушенням норм матеріального права зазначив, що протокольним дорученням Головного управління від 30.09.2024 року, відповідно до п. 4 даного доручення, начальнику 5 ДПРЗ ГУ ДСНС України у Рівненській області (позивачу) була надана вказівка доповісти у встановленому порядку щодо дій, як керівника гасіння пожежі, яка виникла 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод» та прийняття рішення подачі вогнегасячих засобів (води) через ГПС - 600 з використанням гребінки по АД-ЗО (131) Л21, з терміном виконання до 01.10.2024. Після закінчення терміну надання інформації та у зв`язку із невиконанням п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-11/62 заступником начальника Головного управління з реагування на надзвичайні ситуації ГУ ДСНС України у Рівненській області полковником служби цивільного захисту Ігорем Михальчуком було складено доповідну записку, в якій було вказано, що вказівка начальника Головного управління про надання пояснення по вище зазначеному факту, була доведена до позивача, але проігнорована ним, що і слугувало підставою для притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани. Відтак апелянт вважає, що саме застосування дисциплінарного стягнення у виді суворої догани до позивача є правомірним та таким, що відповідає нормам чинного законодавства. Просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким в задоволенні позову відмовити.
Відзив на апеляційну скаргу поданий не був. Відповідно до ч. 4 ст. 304 КАС України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У відповідності до частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС) суд апеляційної інстанції вважає за можливе розглянути справу в порядку письмового провадження, так як апеляційну скаргу подано на рішення суду першої інстанції, що ухвалене в порядку письмового провадження (без повідомлення сторін) за наявними у справі матеріалами.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступні підстави.
Судом встановлені наступні обставини.
Позивач проходить службу цивільного захисту в 5 державному пожежно-рятувальному загоні ГУ ДСНС України в Рівненській області, що підтверджується наявним в матеріалах справи контрактом про проходження служби цивільного захисту №352/23 від 10.04.2023, укладеним між позивачем та ДСНС в особі виконуючого обов`язки начальника ГУ ДСНС України в Рівненській області полковника служби цивільного захисту Панюка О.В.
01.10.2024 за №42-П/62 начальником ГУ ДСНС України в Рівненській області ОСОБА_2 направлено протокольне доручення від 30.09.2024, пунктом 4 якого зобов`язано начальника 5 державного пожежно–рятувального загону Головного управління ДСНС України в Рівненській області Шахна О.Г. доповісти у встановленому порядку щодо дій як керівника гасіння пожежі, яка виникла 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод» за адресою: с. Рокитне вул. Патріотична, 18, та прийняття рішення подачі вогнегасячих засобів (води) через ГПС-600 з використанням гребінки по АД-30 (131) Л21, про виконання доповісти через оперативно-координаційний центр, термін виконання до 01.10.2024. Пунктом 4.3 зобов`язано позивача надати доповідною запискою пояснення щодо низького рівня взяття юридичних зобов`язань та оплати товарів і послуг, термін виконання до 02.10.2024. 
07.10.2024 заступником начальника Головного управління з реагування на надзвичайні ситуації Головного управління ДСНС у Рівненській області Михальчуком І.Л. направлена доповідна записка №1398-ДЗ/62 начальнику Головного управління ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_2 про невиконання позивачем п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 із пропозицією: за невиконання п.4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62, неналежне виконання розпоряджень, доручень, та наказів начальника Головного управління, систематичність порушень, які мали місце в організації служби в підпорядкованих підрозділах загону начальника 5 ДПРЗ ГУ ДСНС України в Рівненській області полковника служби ЦЗ ОСОБА_3 притягнути до дисциплінарної відповідальності у вигляді суворої догани.
14.11.2024 позивач звернувся з доповідною запискою до начальника Головного управління ДСНС України у Рівненській області Захарчука В.В стосовно доповідної записки начальника відділу персоналу ГУ ДСНС України в Рівненській області від 12.11.2024 №1654-ДЗ/62 та стосовно невиконання п.4 протокольного доручення начальника ГУ ДСНС України у Рівненській області від 01.10.2024 №42-п/62, до якої позивачем долучено письмові пояснення від 14.11.2024. 
За результатами розгляду доповідної записки полковника служби цивільного захисту Михальчука І.Л. від 07.10.2024 №1398-Д3/62 та на підставі статей 59, 68 Дисциплінарного статуту служби цивільного захисту начальник Головного управління ДСНС України у Рівненській області ОСОБА_2 виніс наказ №433-НК/62 від 14.11.2024, яким на позивача накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 у виді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20 % від встановленого розміру у вересні 2024 року.
Не погодившись з таким рішенням та діями відповідача, позивач звернувся до суду першої інстанції з позовом.
Приймаючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов висновку, що відповідач, як суб`єкт владних повноважень, не довів ті обставини, на яких ґрунтуються його заперечення.
Суд апеляційної інстанції погоджується з таким висновком з огляду на наступне.
Згідно із положеннями частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Відповідно до ст.101 Кодексу цивільного захисту України (КЦЗ України) Служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 103 КЦЗ України про проходження служби цивільного захисту може бути укладено контракт про проходження служби цивільного захисту - з особою, яка призначається на посаду рядового або начальницького складу служби цивільного захисту. Відповідно до частини четвертої ст. 103 КЦЗ України форма, порядок і правила укладання контракту, припинення (розірвання) контракту, а також наслідки припинення (розірвання) контракту визначаються положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів.
На підставі ч. 1 ст. 108 КЦЗ України громадяни України, які вперше приймаються на службу цивільного захисту, особисто складають та скріплюють власноручним підписом Присягу такого змісту: «Я, громадянин України (прізвище, ім`я та по батькові), вступаючи на службу цивільного захисту, складаю Присягу та урочисто клянуся завжди залишатися відданим Українському народові, неухильно дотримуватися Конституції та законів України, бути чесним, сумлінним і дисциплінованим. Присягаю з високою відповідальністю виконувати свій службовий обов`язок, вимоги статутів і наказів, постійно вдосконалювати професійну майстерність та всіляко сприяти зміцненню авторитету служби цивільного захисту. Клянуся мужньо і рішуче захищати життя та здоров`я громадян, майно України, її навколишнє природне середовище від надзвичайних ситуацій. Якщо я порушу цю Присягу, готовий нести відповідальність згідно із законами України».
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу визначено Положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 №593 (Положення №593).
Відповідно до п. 2 Положення №593 служба цивільного захисту є державною службою особливого характеру, яка забезпечує пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, вживає заходів до запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідації їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Згідно п. 3 Положення №593 особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту (особи рядового і начальницького складу) є громадяни, які у добровільному порядку прийняті на службу цивільного захисту за контрактом і яким присвоєно відповідно до цього Положення спеціальні звання.
За приписами п. 29 Положення №593 особи рядового і начальницького складу можуть бути заохочені або притягнуті до дисциплінарної відповідальності у порядку, передбаченому Дисциплінарним статутом служби цивільного захисту.
У відповідності до п. 31 Положення №593 особи рядового і начальницького складу зобов`язані: чесно і сумлінно додержуватися Присяги служби цивільного захисту, виконувати закони України; добросовісно і в повному обсязі виконувати покладені на них згідно із займаною посадою службові обов`язки; проходити службу цивільного захисту в тих органах і підрозділах цивільного захисту і в тих місцях, де це викликано інтересами служби; додержуватися норм професійної та службової етики; зупинити членство в політичних партіях, організаціях чи рухах на період проходження служби цивільного захисту; додержуватися вимог антикорупційного законодавства; додержуватися законодавства з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків, запобігання і протидії дискримінації, насильству за ознаками статі та сексуальним домаганням; берегти та підтримувати у належному стані передані їм у користування майно і техніку; постійно підвищувати рівень професійних знань, удосконалювати свою майстерність; виявляти повагу до колег по службі, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; щороку проходити комплексний медичний огляд, за необхідності психофізіологічне обстеження і тестування, а в разі погіршення стану здоров`я, прийняття рішення про переміщення по службі в іншу місцевість або інших випадках, що потребують додаткового вивчення стану здоров`я, - проходити позачерговий медичний огляд; сприяти підтриманню порядку і дисципліни; звертатись із службових питань до свого безпосереднього керівника (начальника) і з його дозволу - до старшого прямого керівника (начальника), з особистих питань - до свого безпосереднього керівника (начальника), а у разі, коли він нездатний їх вирішити, - до старшого прямого керівника (начальника); доповідати своєму безпосередньому керівникові (начальникові) про події та обставини, що стосуються виконання службових обов`язків, а також про зроблені їм іншими керівниками (начальниками) зауваження; додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, підвищувати повсякденно фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок; своєчасно подавати відомості про себе, що мають значення для проходження служби цивільного захисту (зміна місця проживання, здобуття освіти, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності тощо); повідомляти безпосередньому керівникові (начальникові) про місце свого перебування під час відпустки та у разі відсутності на службі з інших поважних причин (перебування на лікарняному тощо); з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час.
Дисциплінарний статут служби цивільного захисту, затверджений Законом України від 05.03.2009 №1068-V (Дисциплінарний статут), визначає сутність службової дисципліни, права та обов`язки осіб рядового і начальницького складу органів та підрозділів цивільного захисту, в тому числі слухачів і курсантів навчальних закладів центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту (далі - особи рядового і начальницького складу), щодо її додержання, види заохочення та дисциплінарних стягнень і порядок їх застосування. Дія цього Статуту поширюється на всіх осіб рядового і начальницького складу, які повинні неухильно додержуватися його вимог.
Згідно з приписами ст. 1 розд. І Дисциплінарного статуту службова дисципліна - бездоганне та неухильне виконання особами рядового і начальницького складу службових обов`язків, установлених Кодексом цивільного захисту України, цим Статутом, іншими нормативно-правовими актами та контрактом про проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту (контракт).
Відповідно до ст. 2 розд. І Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на усвідомленні особами рядового і начальницького складу своїх службових обов`язків та вірності Присязі, що складається особами рядового і начальницького складу відповідно до закону.
З огляду на положення ст. 6 Дисциплінарного статуту порушення службової дисципліни є дисциплінарним правопорушенням.
Згідно ст. 7 Дисциплінарного статуту за зразкове виконання службових обов`язків особи рядового і начальницького складу підлягають заохоченню, а за порушення службової дисципліни - несуть дисциплінарну відповідальність згідно із цим Статутом, а також цивільну, матеріальну, адміністративну, кримінальну відповідальність згідно із законом.
За визначенням, наведеним у ст. 8 Дисциплінарного статуту, порушення службової дисципліни - протиправне, винне (умисне чи необережне) діяння або бездіяльність особи рядового чи начальницького складу, спрямоване на недодержання вимог Присяги, зокрема на невиконання або неналежне виконання службових обов`язків, перевищення прав, порушення обмежень і заборон, установлених законодавством з питань проходження служби в органах і підрозділах цивільного захисту, чи вчинення інших дій, що ганьблять або дискредитують особу як представника служби цивільного захисту.
Відповідно до ст. 57 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення накладаються на осіб рядового і начальницького складу за порушення ними службової дисципліни.
Згідно ст. 58 Дисциплінарного статуту грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Відповідно до ст. 59 Дисциплінарного статуту до діянь, що є порушеннями службової дисципліни, також належать: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.
Статтею 68 Дисциплінарного статуту визначено, що на осіб рядового і начальницького складу за порушення службової дисципліни можуть накладатися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) звільнення зі служби у зв`язку з систематичним невиконанням умов контракту чи через службову невідповідність.
За нормами ст. 81-84 Дисциплінарного статуту накладенню дисциплінарного стягнення передує отримання від порушника дисципліни письмового пояснення. У разі відмови порушника дати письмове пояснення безпосередній начальник такої особи складає про це акт. Прийняттю начальником рішення про накладення на підлеглого дисциплінарного стягнення за суттєвий грубий дисциплінарний проступок може передувати службове розслідування, яке призначається виданим наказом начальника з метою з`ясування всіх обставин, а також уточнення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди. Службове розслідування має бути завершено протягом одного місяця з дня його призначення начальником. У разі необхідності цей строк може бути продовжено начальником, який призначив службове розслідування, або старшим прямим начальником, але не більш як на один місяць. Порядок проведення службового розслідування визначається спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади з питань цивільного захисту.
Згідно ст. 86 Дисциплінарного статуту дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.
Статтею 100 Дисциплінарного статуту визначено, що про накладення дисциплінарного стягнення на порушника може видаватися наказ, зміст якого доводиться до відома особи рядового або начальницького складу, яку притягнуто до дисциплінарної відповідальності, під її підпис. У разі звільнення зі служби особі рядового або начальницького складу видається витяг з наказу. У разі відмови особи рядового чи начальницького складу від ознайомлення з наказом під її підпис безпосередній начальник складає про це акт.
Колегія суддів наголошує, що притягаючи позивача до дисциплінарної відповідальності шляхом накладення дисциплінарного стягнення у виді суворої догани, відповідач виходив з міркувань невиконання позивачем п. 4 протокольного доручення начальника ГУ ДСНС в Рівненській області від 01.10.2024 №42-П/62, а саме у зв`язку з ненаданням позивачем доповіді у визначений в протокольному дорученні строк (до 01.10.2024) щодо гасіння пожежі, яка виникла 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод», за адресою: с. Рокитне вул. Патріотична, 18, та прийняття рішення подачі вогнегасячих засобів (води) через ГПС -600 з використанням гребінки по АД - 30 (131) Л21.
З матеріалів справи вбачається, що позивач звернувся з доповідною запискою щодо невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління ДСНС України в Рівненській області від 01.10.2024 №42-П/62 до начальника ГУ ДСНС в Рівненській області Володимира Захарчука 14.11.2024, до якої позивачем долучено письмові пояснення на 3-х аркушах.
Зі змісту письмового пояснення позивача від 14.11.2024 вбачається, що позивач невиконання п. 4 протокольного доручення начальника від 01.10.2024 пояснює тим, що своєї провини щодо ліквідації пожежі 17.09.2024 на території ПрАТ «Рокитнівський скляний завод» не вбачає.
Позивач також наголошує, що його притягнуто до дисциплінарної відповідальності без встановлення причин і умов, що призвели до вчинення дисциплінарного правопорушення, встановлення ступеня тяжкості правопорушення та розміру заподіяної шкоди, тобто без повного, об`єктивного та всебічного з`ясування всіх обставин, позаяк відповідачем не було проведено службове розслідування як це передбачено у ст. 86 Дисциплінарного статуту.
З цього приводу апеляційний суд наголошує, що за нормами Інструкції про порядок проведення службових розслідувань в органах і підрозділах цивільного захисту, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 05.05.2015 року №515 (далі - Інструкція), метою проведення службового розслідування є встановлення: обставин (часу, місця) і наслідків порушення службової дисципліни; осіб, винних у вчиненні порушення службової дисципліни, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали передумови для їх спричинення; наявності причинного зв`язку між порушенням службової дисципліни особи (осіб), щодо якої (яких) було призначено службове розслідування, та його наслідками; причин порушення службової дисципліни та умов, що йому сприяли; вимог чинного законодавства, які було порушено; ступеня провини кожної з осіб, причетних до порушення службової дисципліни, та мотивів протиправної поведінки особи (осіб) рядового чи начальницького складу, її (їх) ставлення до скоєного.
Згідно п.2 розділу ІІ Інструкції підставами для призначення службового розслідування є інформація, викладена в рапортах, заявах, скаргах осіб рядового і начальницького складу, державних службовців та працівників ДСНС України, матеріалах перевірок (інформація, одержана за результатами заходів контролю), письмових зверненнях громадян, повідомленнях правоохоронних органів, органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій та їхніх посадових осіб, об`єднань громадян, а також опубліковані засобами масової інформації інформативні дані про події, що потребують з`ясування обставин, за яких вони сталися.
Пунктом 1 Розділу ІІІ Інструкції передбачено, що рішення про проведення службового розслідування приймається начальником, який має право видавати письмові накази та накладати на підлеглого дисциплінарні стягнення.
Щодо посилань позивача на ст. 83 Дисциплінарного статуту апеляційний суд зауважує, що в ст. 83 Дисциплінарного статуту йдеться про проведення службового розслідування в разі суттєвого грубого дисциплінарного проступку, при цьому з витягу з наказу від 14.11.2024 №433-НК/62 вбачається, що на позивача накладено дисциплінарне стягнення у відповідності до ст. 59, 68 Дисциплінарного статуту, яке не відноситься до грубих дисциплінарних проступків, визначених в ст. 58 Дисциплінарного статуту.
У ст. 58 Дисциплінарного статуту визначено, що грубим дисциплінарним проступком вважається факт грубого порушення службової дисципліни, а саме: невихід на службу без поважних причин; порушення встановленого керівником органу чи підрозділу цивільного захисту розпорядку дня; вживання алкогольних напоїв чи наркотичних засобів у службовий час, прибуття на службу в нетверезому стані чи стані наркотичного сп`яніння; порушення статутних правил несення служби; втрата службового посвідчення, службових документів; невиконання наказів та розпоряджень начальників, що призвело до неготовності до дій за призначенням та зриву виконання покладених на орган чи підрозділ цивільного захисту завдань; порушення вимог законів та інших нормативно-правових актів, що призвело до псування або втрати закріпленого майна, обладнання та техніки, інших матеріальних збитків, а також завдало шкоди здоров`ю особовому складу органу чи підрозділу цивільного захисту або іншим особам; самовільне відлучення курсантів (слухачів) з розташування навчального закладу; невиконання індивідуальних планів роботи науковим, науково-педагогічним, педагогічним складом, ад`юнктами, докторантами; вчинення інших дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні службових обов`язків, які підривають авторитет органів та підрозділів цивільного захисту, а також не сумісні з подальшим проходженням служби цивільного захисту.
Водночас, в застосованому до позивача ст. 59 Дисциплінарного статуту визначено перелік діянь, що є порушеннями службової дисципліни, а саме: порушення вимог законодавства з питань діяльності органів і підрозділів цивільного захисту; брутальне або зневажливе ставлення до громадян, приниження їх честі та гідності під час виконання службових обов`язків; приховування або недостовірне надання відомостей про себе, що мають значення для проходження служби (зміна місця проживання, притягнення до адміністративної та кримінальної відповідальності); інші діяння, визнані порушеннями службової дисципліни законом та цим Статутом.
Колегія суддів наголошує , що ні Дисциплінарний статут ні Інструкція від 05.05.2015 року №515 не містить імперативних приписів щодо обов`язковості проведення службового розслідування за фактами порушення службової дисципліни. 
Водночас судом встановлено, що в письмових поясненнях від 14.11.2024 позивач ініціював питання щодо проведення службової перевірки по вищевказаним фактам.
У відповідності до п. 24 Положення №593 особа рядового і начальницького складу має право на проведення службового розслідування за її вимогою з метою зняття безпідставних, на її думку, звинувачень або підозри щодо порушення нею законодавства, службової дисципліни, зловживань чи інших правопорушень у службовій діяльності.
Апеляційний суд враховує ту обставину, що надання позивачем 14.11.2024 його письмових пояснень разом з доповідною запискою співпадає з датою винесення оскаржуваного наказу про накладення дисциплінарного стягнення, при цьому матеріали справи не містять доказів того, що такий запит був ініційований позивачем пізніше ніж винесення оскаржуваного наказу, як і того, що відповідач будь-яким чином відреагував на таку заяву позивача про проведення або відмову у проведенні службового розслідування за ініціюванням позивача.
Колегія суддів зазначає, що службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку і правил, що такими нормативними актами передбачені.
Підставою для дисциплінарної відповідальності є дисциплінарний проступок, сутність якого полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Таким чином, недотримання працівником ДСНС службової дисципліни, неналежне виконання службових обов`язків може містити ознаки дисциплінарного проступку. При цьому, обставини дисциплінарного проступку мають встановлюватися під час службового розслідування, а питання про застосування того чи іншого виду дисциплінарного стягнення слід вирішувати з урахуванням характеру проступку, обставин, за яких його вчинено, яку завдано (могло бути завдано) шкоду.
Такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постановах від 04.12.2019 у справі №825/1203/17 та від 22.04.2020 у справі №826/23872/15.
За висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 16.05.2018 у справі №712/6576/17, складовими дисциплінарного проступку, що характеризують його об`єктивну та суб`єктивну сторони, є: дії (бездіяльність) працівника; невиконання або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між його діями (бездіяльністю) та невиконанням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків. Недоведеність роботодавцем наявності будь-якої з цих складових виключає наявність дисциплінарного проступку.
Водночас, саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази про факти вчинення працівником дисциплінарного проступку.
Крім цього, за твердженням позивача, відповідачем під час винесення оскаржуваного наказу порушено строк притягнення до дисциплінарної відповідальності, передбачений ст. 86 Дисциплінарного статуту, за змістом якого дисциплінарне стягнення може бути накладено не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, а у разі проведення за фактом вчинення правопорушення службового розслідування - від дня закінчення службового розслідування, не враховуючи періоду тимчасової непрацездатності або перебування у відпустці порушника дисципліни.
Так, колегія суддів зазначає, що спірний наказ №433-НК/62 був прийнятий начальником ГУ ДСНС в Рівненській області 14.11.2024 за результатами розгляду доповідної записки полковника служби цивільного захисту Михальчука І.Л. від 07.10.2024 №1398-ДЗ/62.
Враховуючи вищевказане, апелянту було достеменно відомо про невиконання позивачем п. 4 протокольного доручення від 01.10.2024 №42-П/62 (у зв`язку з чим і було накладено дисциплінарне стягнення) саме 07.10.2024 з доповідної записки полковника служби цивільного захисту ОСОБА_4 . Оскільки ст. 86 Дисциплінарного статуту передбачено накладення дисциплінарного стягнення не пізніше ніж протягом 30 днів від дня, коли про правопорушення стало відомо начальнику, отже останнім можливим днем винесення такого наказу є 06.11.2024. Однак відповідачем такий наказ винесений лише 14.11.2024, тобто поза межами 30-денного строку, встановленого ст. 86 Дисциплінарного статуту.
При цьому відповідач в апеляційній скарзі жодним чином не спростовує безпідставність такого пропуску та не наводить належних доказів щодо того, що прийняття оскаржуваного наказу прийнято в межах допустимого строку для прийняття відповідного рішення.
Таким чином, проаналізувавши вищезазначені нормативно-правові акти, колегія суддів апеляційної інстанції вважає вірним висновок суду першої інстанції щодо визнання протиправним та скасування наказу начальника Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області Захарчука В.В. №433-НК/62 від 14.11.2024, яким накладено дисциплінарне стягнення за невиконання п. 4 протокольного доручення начальника Головного управління від 01.10.2024 №42-П/62 на ОСОБА_1 у вигляді суворої догани та зменшення розміру премії за жовтень 2024 року на 20% від встановленого розміру у вересні 2024 року.
Враховуючи вищенаведене, апеляційний суд визнає, що суд першої інстанції, вирішуючи даний публічно-правовий спір, правильно встановив обставини справи та ухвалив законне рішення з дотриманням норм матеріального і процесуального права, рішення суду першої інстанції ґрунтується на повно, об`єктивно і всебічно з`ясованих обставинах, доводи апеляційної скарги їх не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції немає.
Згідно з ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. 
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Зазначене положення поширюється на доказування правомірності оскаржуваного рішення (дії чи бездіяльності). Окрім доказування правових підстав для рішення (тобто правомірності), суб`єкт владних повноважень повинен доказувати фактичну підставу, тобто наявність фактів, з якими закон пов`язує можливість прийняття рішення, вчинення дії чи утримання від неї.
В розумінні ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним, обґрунтованим та відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Відповідно до ст. 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Рівненській області залишити без задоволення, а рішення Рівненського окружного адміністративного суду від 14 травня 2025 року у справі № 460/15658/24 – без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України. 

Головуючий суддя	 	О. І. Довга 	
судді	 	І. І. Запотічний 	
 	 	Т. І. Шинкар