Справа № 405/1228/26
Провадження №3/405/229/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2026 року Подільський районний суд міста Кропивницького у складі: головуючого судді Іванової Л.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліціїпро притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянка України, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , 
за ч.2 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

до Подільського районного суду міста Кропивницького з Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліціїнадійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №730662 від 20 лютого 2026 рокупро притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.
Перевіривши вищевказаний протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд прийшов до висновку, що матеріали справи підлягають поверненню як такі, що не відповідають вимогам ст. 256 КУпАП щодо змісту протоколу про адміністративне правопорушення, виходячи з наступного.
Завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення відповідно до ст. 245 КУпАП, зокрема, є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.
Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення, зокрема, вирішує питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Згідно з вимогами ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Відповідно до ст.269 КУпАП потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду. Процесуальні права потерпілий, як і правопорушник, набуває з моменту складання протоколу. Потерпілий має право ознайомлюватися з матеріалами справи, заявляти клопотання, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.
Частиною 1 статті 173-2 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Частиною 2 статті 173-2 КУпАП встановлена адміністративна відповідальність за діяння, передбачене частиною першою цієї статті, вчинене стосовно малолітньої чи неповнолітньої особи. 
Відповідно до ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дитина, яка постраждала від домашнього насильства (далі - постраждала дитина), - особа, яка не досягла 18 років та зазнала домашнього насильства у будь-якій формі або стала свідком (очевидцем) такого насильства. 
Частиною 2 ст.4 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» передбачено, що у разі якщо постраждалою особою є дитина, будь-які дії, що вчиняються щодо неї, базуються на принципах, визначених Конвенцією ООН про права дитини, Конвенцією Ради Європи про захист дітей від сексуальної експлуатації та сексуального насильства, Європейською конвенцією про здійснення прав дітей та законодавчими актами України у сфері захисту прав дитини.
Відповідно до ч.3 ст.22 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» захист прав та інтересів постраждалої дитини, у тому числі звернення до суду, представництво її прав та інтересів у суді, крім батьків та інших законних представників дитини, можуть здійснювати родичі дитини (баба, дід, повнолітні брат, сестра), мачуха або вітчим дитини, якщо вони не є кривдниками дитини, а також орган опіки та піклування.
Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.269 КУпАП потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушенням заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.
Якщо адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173-2 або 173-6 цього Кодексу, було вчинено у присутності малолітньої чи неповнолітньої особи, така особа також визнається потерпілим, незалежно від того, чи було їй заподіяно шкоду таким правопорушенням, і на неї поширюються права потерпілого, крім права на відшкодування майнової шкоди.
Частинами 1 та 3 ст.270 КУпАП визначено, що інтереси особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, і потерпілого, які є неповнолітніми або особами, що через свої фізичні або психічні вади не можуть самі здійснювати свої права у справах про адміністративні правопорушення, мають право представляти їх законні представники (батьки, усиновителі, опікуни, піклувальники).
Законні представники та представники мають право знайомитися з матеріалами справи; заявляти клопотання; від імені особи, інтереси якої вони представляють, приносити скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу.

Поряд з цим, додані до протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №730662 від 20 лютого 2026 рокупро притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП матеріали не містять свідоцтва про народження малолітньої дитини ОСОБА_2 , в якому, поряд з іншим, містяться відомості про батьків дитини, які є законними представниками малолітньої дитини, та можуть здійснювати представництво у суді. 

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
За таких обставин, оскільки наведені вище порушення є істотними і не можуть бути усунені в судовому засіданні, що позбавляє суд можливості всебічно, повно та об`єктивно розглянути справу про адміністративне правопорушення і прийняти законне рішення по справі, то матеріали справи, як неналежно оформлені, підлягають поверненню до органу, який порушив адміністративне провадження для належного оформлення.
Керуючись ст. ст. 256, 278 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

постановив:

матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст.173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення (протокол про адміністративне правопорушення серія ВАД №730662 від 20 лютого 2026 року) повернути до Управління патрульної поліції в Кіровоградській області Департаменту патрульної поліціїдля належного оформлення.
Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Подільського 
районного суду 
міста Кропивницького Лілія Андріївна Іванова