РІВНЕНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

12 березня 2026 року 	м. Рівне	№460/22303/25	

Рівненський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді К.М.Недашківської, розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Персол» до Рівненської митниці про визнання протиправними та скасування та рішення. 

До Рівненського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Персол» (далі – Позивач) до Рівненської митниці (далі – Відповідач), в якому Позивач просить суд: визнати протиправним та скасувати Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204020/2025/000050/2 від 09.10.2025; визнати протиправною та скасувати Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2025/000543.
Стислий виклад позиції Позивача та заперечень Відповідача.
Позивач зазначає, що з метою митного оформлення товарів декларант подав до митного органу МД разом з усіма належними документами, які підтверджували заявлену митну вартість товарів за основним методом визначення митної вартості (за ціною договору). Проте, митним органом винесене Рішення про коригування митної вартості, яким митну вартість товарів скориговано за другорядним резервним методом визначення митної вартості, та оформлена Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Позивач зазначає, що жодних розбіжностей та неточностей у поданих до митного оформлення документах не було, а митному органу надані усі обов`язкові документи, визначені частиною другою статті 53 Митного кодексу України, які підтверджували заявлену митну вартість товарів. Відповідач безпідставно поставив під сумнів увесь поданий пакет документів; митним органом не доведено обставин, які свідчили б про існування обґрунтованого сумніву у правильності визначення декларантом митної вартості товарів за ціною договору; надані до митного оформлення документи у повній мірі підтверджували правильність числових значень складових митної вартості товарів; тому рішення митного органу є протиправними та підлягають скасуванню. Просив задовольнити позов повністю.
Відповідач зазначає, що подані декларантом до митного оформлення документи містили розбіжності та неточності, що слугувало безумовною підставою для витребування додаткових документів, які не надані у повному обсязі. Відповідно до частини п`ятої статті 54 Митного кодексу України та за результатами проведеної процедури консультації з декларантом, митним органом обґрунтовано та правомірно винесене Рішення про коригування митної вартості товарів, оскільки у митного органу були наявні обґрунтовані сумніви щодо правильності визначення декларантом митної вартості товарів. Оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення є такими, що прийняті митним органом в межах повноважень та на підставі чинного законодавства України. Просив відмовити позивачу у задоволенні позову у повному обсязі.
Ухвалою суду від 08.12.2025 позовну заяву залишено без руху. 
Ухвалою суду від 11.12.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження в адміністративній справі, та призначено справу до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Ухвалою суду від 29.12.2025 клопотання Рівненської митниці про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання – залишене без задоволення.
Відповідно до частини другої статті 257 КАС України, за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
За відсутності у процесуальному законі вказівки (прямої чи опосередкованої) на необхідність розгляду справи (з огляду на її категорію) тільки за правилами загального позовного провадження, суд розглядає справу за правилами спрощеного позовного провадження (відповідно до частини другої статті 257 КАС).
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється відповідно до частини четвертої статті 229 КАС України. 
Відповідно до частини першої статті 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд при вирішенні справи керується принципами верховенства права, законності, рівності усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом, змагальності сторін, диспозитивності та офіційного з`ясування всіх обставин, гласності і відкритості адміністративного процесу. 
Дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності та з`ясувавши всі обставини, які мають правове значення для вирішення спору по суті, суд 

В С Т А Н О В И В:
Товариство з обмеженою відповідальністю «ПЕРСОЛ» зареєстроване як юридична особа 13.07.2023. 
Види діяльності за КВЕД Позивача: неспеціалізована оптова торгівля (основний), діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту, діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами, діяльність посередників у торгівлі меблями, господарськими товарами, залізними та іншими металевими виробами, діяльність посередників у торгівлі текстильними виробами, одягом, хутром, взуттям і шкіряними виробами, оптова торгівля текстильними товарами, оптова торгівля фарфором, скляним посудом і засобами для чищення, оптова торгівля парфумними та косметичними товарами, оптова торгівля іншими товарами господарського призначення, оптова торгівля хімічними продуктами, інші види роздрібної торгівлі в неспеціалізованих магазинах, роздрібна торгівля залізними виробами, будівельними матеріалами та санітарно-технічними виробами в спеціалізованих магазинах, роздрібна торгівля іншими невживаними товарами в спеціалізованих магазинах, роздрібна торгівля, що здійснюється фірмами поштового замовлення або через мережу Інтернет, роздрібна торгівля іншими продуктами харчування в спеціалізованих магазинах, роздрібна торгівля косметичними товарами та туалетними приналежностями в спеціалізованих магазинах, інші види роздрібної торгівлі поза магазинами, надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна, пакування, виробництво мила та мийних засобів, засобів для чищення та полірування, виробництво парфумних і косметичних засобів, вантажний автомобільний транспорт, надання послуг перевезення речей (переїзду), надання в оренду автомобілів і легкових автотранспортних засобів, надання в оренду вантажних автомобілів, оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткованням, деталями до нього, оптова торгівля іншими офісними машинами й устаткованням, оптова торгівля іншими машинами й устаткованням, складське господарство, рекламні агентства, надання в оренду інших машин, устатковання та товарів, н.в.і.у.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю «ПЕРСОЛ» (Покупець) та MARBA SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA SPOLKA JAWNA, Польща, (Marba Sp. Z o. o. Sp.j.) (Продавець) був укладений зовнішньоекономічний Контракт № 110725-01 від 11.07.2025 (далі - Контракт) та Специфікація - Додаток No.1 від 11.07.2025р. до Контракту № 110725-01 від 11.07.2025 (далі – Специфікація № 1), предметом якого є продаж товару Таблетки для посудомийної машини MsHelen (MsHelen Dishwasher tablets) в кількості 500000 шт. за ціною 0,0278 Євро/1 шт., комплектовано по 500 шт. в коробці (1000 коробок/комплектів) на суму 13900 Євро (а.с. 33, 36).
Для виконання погоджених Сторонами умов оплати Товару (п.3 Специфікації № 1), зокрема перерахування Покупцю частинами повної попередньої оплати Товару (до відправки Товару) Продавцем було виставлено відповідний попередній рахунок – Proforma invoice 3668/M/2025 від 30.07.2025 на загальну суму 13900 Євро, який повністю оплачений Покупцем (а.с. 38). 
З метою виконання умов оплати Покупцем сформовані Платіжна інструкція в іноземній валюті або банківських металах № 152 від 04.09.2025 на суму 8340 Євро та Платіжна інструкція в іноземній валюті або банківських металах № 170 від 01.10.2025р. на суму 5560 Євро, які були проведені уповноваженим Банком Покупця (а.с. 41, 42). 
Платіжні інструкції містять посилання на Контракт та Pro forma invoice 3668/M/2025 від 30.07.2025, виставлений Продавцем.
З метою перевезення та доставки Товару від Продавця до Покупця між ТОВ «ПЕРСОЛ» та ТОВ «НІКОДІС» укладено Договір-Заявка № М 310 від 01.10.2025 на загальну суму вартості перевезення 70000,00 грн (а.с. 43). 
Згідно Довідки ТОВ «НІКОДІС» від 07.10.2025 для митних органів транспортні витрати по доставці вантажу по маршруту Zielona Gora (Польща) до кордону м/ п Яготин (Україна) складають 55000,00 грн. та від кордону м/п Яготин (Україна) до с. Вересневе, Рівненська обл. (Україна) складають 15000,00 грн. Загальна вартість рейсу 70000,00 грн (а.с. 45).
За митною декларацією №25UA204020021993U0 (далі – МД №25UA204020021993U0) декларантом митному посту «Рівне» Рівненської митниці заявлено до митного оформлення товар №1: «1. Мийні засоби розфасовані для роздрібної торгівлі: - Таблетки для посудомийної машини MsHelen (індекс- 5902230523128)- 1000коробок (розфасовані в коробці по 500 штук) призначені для миття посуду в посудомийній машині».
Митна вартість товару визначена декларантом за основним методом на підставі положень статті 58 МКУ - 725947,44 грн. 
Митна вартість товару складається з контрактної вартості Товару в національній валюті та транспортних витрат до кордону з Україною (670947,44 + 55000,00 = 725947,44 грн).
До МД №25UA204020021993U0 декларант надав такі документи:
Сертифікат відповідності UA.PN.60.2463-25 DSL 23.09.2025; 
Пакувальний лист (Paking list) б/н від 03.10.2025; 
Рахунок проформа (Proforma invoice) 3668/М/2025 від 30.07.2025; 
Рахунок-фактура (Іnvoice Соmemercial 1/EX/M/10/2025 від 03.10.2025; 
Міжнародна ТТН (CMR) б/н від 03.10.2025; 
Сертифікат на перевезення (походження) товару форми EUR.1 № PLMFAU 0293011 від 03.10.2025; 
Платіжна інструкція № 152 від 04.09.2025; 
Платіжна інструкція № 170 від 01.10.2025; 
Рахунок-фактура ТОВ «НІКОДІС» № 157 від 07.10.2025; 
Контракт № 110725-01 від 11.07.2025; 
Специфікація - Додаток No.1 від 11.07.2025 до Контракту № 110725-01 від 11.07.2025; 
Договір-Заявка № М 310 від 01.10.2025; 
Декларація про відповідність від 23.09.2025; 
Фото Товару від 07.10.2025; 
Митна декларація країни відправлення №25PL4120200025B9B4 від 03.10.2025.
Митний орган в електронному вигляді надіслав декларанту Повідомлення від митниці декларанту від 09/10/2025 про необхідність надання додаткових документів із зазначенням того, що при проведенні у відповідності до положень статті 54 МКУ контролю правильності визначення декларантом митної вартості товарів заявлених до митного оформлення за митною декларацією 25UA204020021993U0, встановлено наступне:
в інвойсі від 03.10.2025 № 1/EX/M/10/2025 реквізит отримувач не заповнений, а саме відсутня печатка та підпис покупця;
платіжні інструкції від 04.09.2025 № 152 та від 01.10.2025 № 170 не можливо поширити на дану парію товару, оскільки не містить реквізитів рахунку фактури на товар від 28.08.2025 №1/EX/M/10/2025, поряд з цим зазначений інвойс від 30.07.2025 № 3668/М/2025;
платіжна інструкція від 04.09.2025 №152 та від 01.10.2025 №170 не може бути взята до уваги як документ, що підтверджує факт оплати за оцінюваний товар, оскільки платіжна інструкція в іноземній валюті – це розпорядження щодо виконання платіжної операції та не є підтвердженням фактичного переказу коштів на рахунок продавця. Будь яких інших банківських платіжних документів до митного оформлення не надано, документів, які підтверджують факт оплати товару, а саме SWIFT копій банку до митного оформлення не надано;
щодо митної декларації країни відправлення від 03.10.2025 № 25PL4120200025B9B4, відсутні відмітки митних органів країни відправлення, що, в свою чергу, не може підтверджувати факт експорту оцінюваного товару саме на підставі такої митної декларації;
в гр. 31 електронного інвойсу зазначено фактурну ціну за тону (одиниці виміру), що не відповідає відомостям рахунки-фактури від 03.10.2025 №1/EX/M/10/2025, де ціна зазначена за 1000 коробок.
У Повідомленні зазначено: у зв`язку з наведеним митний орган робить висновок, що це свідчить про наявність ризиків заявлення до митного оформлення неповних відомостей стосовно умов придбання товарів, в тому числі і стосовно числових значень складових митної вартості та вказує що декларанту необхідно надати: 1) висновки про якісні та вартісні характеристики товару, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; 2) виписку з бухгалтерської документації продавця; 3) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 4) банківські платіжні документи, що можливо пов`язати з оцінюваною партією товарів; 5) копію митної декларації країни відправлення з відмітками митниці, якою здійснювався випуск оцінюваного товару на експорт.
Також декларанту надіслана від митного органу «Консультація», де зазначено, що «Митна вартість імпортованого транспортного засобу не може бути визнана за вартістю, визначеною декларантом, у зв`язку з тим, що подані до митного оформлення документи є неповними та містять розбіжності. Рівненська митниця не володіє ціновою інформацією про вартість ідентичних чи подібних товарів для застосування методів визначення митної вартості згідно положень статей 59 – 61 Митного кодексу України. Рівненська митниця не володіє ціновою інформацією про вартість продажу (відчуження) ідентичних чи аналогічних товарів на митній території України для застосування методу визначення митної вартості згідно положень статті 62 Митного кодексу України. Рівненська митниця не володіє ціновою інформацією про вартість товарів, наданої виробником товарів, що оцінюються, для застосування методу визначення митної вартості згідно положень статті 63 Митного кодексу України. Відповідно до статті 64 Митного кодексу України, Рівненська митниця володіє інформацією щодо митної вартості товарів, митне оформлення яких здійснено за митною декларацією: МД від 28.06.2025 №25UA209230060573U2 4,51 дол. США/кг. У разі наявності у декларанта цінової інформації для застосування методів визначення митної вартості на підставі положень статей 59 – 64 Митного кодексу України, просимо повідомити для розгляду питання про можливість її використання при оцінці імпортованого товару.
Позивачем підготовлено та подано митному органу Лист-пояснення (Вих. № 09/10/25-1) від «09» жовтня 2025 року «Щодо правильності визначення декларантом митної вартості товарів заявлених до митного оформлення за митною декларацією 25UA204020021993U0» з наданням Відповідачу запитуваних додаткових документів, а саме:
SWIFT підтвердження банку від 04.09.2025 про факт переказу коштів в сумі 8340 Євро по Контракту № 110725-01 від 11.07.2025;
SWIFT підтвердження банку від 01.10.2025 про факт переказу коштів в сумі 5560 Євро по Контракту № 110725-01 від 11.07.2025;
висновок ДП «Укрпромзовнішнекспертиза» № 1860 від 09.10.2025;
прайс-лист виробника товарів MARBA SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA SPOLKA JAWNA (Польща) на лінійку товарів для посудомийної машини;
лист-підтвердження MARBA SPOLKA Z OGRANICZONA ODPOWIEDZIALNOSCIA SPOLKA JAWNA (щодо підтвердження отримання оплати вартості товару по Контракту в сумі 13900 Євро). 
Митним органом винесені: Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204020/2025/000050/2 від 09.10.2025 (далі – Рішення №UA204020/2025/000050/2) та Картка відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення UA204020/2025/000543 (далі – Картка відмови), відповідно до яких скориговано митну вартість Товарів за другорядним резервним методом визначення митної вартості (а.с. 85-88).
Графа 33 Рішення №UA204020/2025/000050/2 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості»: 
I. Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана за рівнем, визначеним декларантом, оскільки: 1) декларантом не надано всіх додаткових документів, витребуваних митницею, згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у ч. 2 - 4 ст. 53 МКУ та у відповідності до ч. 5 ст. 54 МКУ , де зазначено, що при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів митниця має право упевнюватись в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості, що позиціонується з положеннями статті 17 угоди про застосування статті VII ГАТТ/СОТ від 1994 р. 2) подані до митного оформлення документи містять неточності:
в інвойсі від 03.10.2025 № 1/EX/M/10/2025 реквізит отримувач не заповнений, а саме відсутня печатка та підпис покупця;
щодо митної декларації країни відправлення від 03.10.2025 №25PL4120200025B9B4, відсутні відмітки митних органів країни відправлення, що, в свою чергу, не може підтверджувати факт експорту оцінюваного товару саме на підставі такої митної декларації;
в гр.31 електронного інвойсу зазначено фактурну ціну за тону (одиниці виміру), що не відповідає відомостям рахунки-фактури від 03.10.2025 №1/EX/M/10/2025, де ціна зазначена за 1000 коробок.
II. Відповідно до ст. 64 Митного кодексу України Рівненська митниця володіє ціновою інформацією щодо митної вартості товару (з такими ж фізичними характеристикам, якістю, країною виробництва), митне оформлення якого здійснено за митною декларацією від 28.06.2025 № 25UA209230060573U2-4.51 дол. США/кг. 
III. Заявлена декларантом митна вартість може бути визнана митницею за умови надання додаткових документів згідно з переліком: 1. відповідну бухгалтерську документацію продавця; 2. каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 3. копію митної декларації країни відправлення з відмітками митниці, якою здійснювався випуск оцінюваного товару на експорт; Відповідно до частини 6 статті 53 Митного кодексу України декларант має право за бажанням надати інші документи, які підтверджують числові значення складових митної вартості товарів. 
IV. За результатом проведеної відповідно до положень частини 4 статті 57 Митного кодексу України процедури консультації з декларантом та у зв`язку із відсутністю у декларанта та митниці прийнятної до застосування (згідно положень глави 9 Митного кодексу України ) інформації щодо вартості операцій щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (ст.59 – 61 Митного кодексу України), достовірної та документально підтвердженої інформації щодо ціни одиниці товару для обчислення митної вартості за методом на основі віднімання вартості (стаття 62 Митного кодексу України ), інформації щодо складових вартості товарів наданої виробником для обчислення митної вартості за методом на основі додавання вартості (стаття 63 Митного кодексу України ), що унеможливлює визначення митної вартості шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 Митного кодексу України, митну вартість партії товарів скориговано із застосуванням резервного методу визначення митної вартості згідно положень статті 64 Митного кодексу України Митну вартість товару визначено на підставі інформації щодо митної вартості товару (з такими ж характеристиками, якістю, країною виробництва), митне оформлення якого здійснено за митною декларацією від 28.06.2025 № 25UA209230060573U2-4.51 дол. США/кг. Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 38626,2697 (10000 кг* (4,51 дол. США/кг. * 41,3409 грн./дол. США / 48.2696 грн./євро), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 1864474,5879 грн
Перевіривши правову та фактичну обґрунтованість оскаржуваних рішень – Рішення №UA204020/2025/000050/2 та Картки відмови, на відповідність вимогам частини другої статті 2 КАС України, яка визначає, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку; суд зазначає таке.
Стаття 49 Митного кодексу України від 13.03.2012 №4495-VI (далі – МК України): «Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари».
Частина перша статті 51 МК України: «Митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу».
Частина перша статті 52 МК України: «Заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою».
Частина друга статті 52 МК України: «Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації». 
Частина перша статті 53 МК України: «У випадках, передбачених цим Кодексом, декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення».
Частина друга статті 53 МК України: «Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є:
1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості;
2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності;
3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу);
4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару;
5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару;
6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів;
7) ліцензія на імпорт товару, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню;
8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування».
Вказані норми МК України визначають обов`язок декларанта подати до митного органу достовірні відомості щодо визначення митної вартості товарів, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню.
Частина перша статті 54 МК України: «Контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості». 
Частина друга статті 54 МК України: «Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу».
Частина перша статті 58 МК України: «Метод визначення митної вартості за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, застосовується у разі, якщо:
1) немає жодних обмежень щодо прав покупця (імпортера) на використання оцінюваних товарів, за винятком тих, що:
а) встановлюються законом чи запроваджуються органами державної влади в Україні;
б) обмежують географічний регіон, у якому товари можуть бути перепродані (відчужені повторно);
в) не впливають значною мірою на вартість товару;
2) щодо продажу оцінюваних товарів або їх ціни відсутні будь-які умови або застереження, які унеможливлюють визначення вартості цих товарів;
3) жодна частина виручки від будь-якого подальшого перепродажу, розпорядження або використання товарів покупцем не надійде прямо чи опосередковано продавцеві, якщо тільки не буде зроблено відповідне коригування з урахуванням положень частини десятої цієї статті;
4) покупець і продавець не пов`язані між собою особи або хоч і пов`язані між собою особи, однак ці відносини не вплинули на ціну товарів». 
Частина друга статті 58 МК України: «Метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються, не застосовується, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірні та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні».
Частина п`ята статті 54 МК України: «Митний орган з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів має право:
1) упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості;
2) у випадках, встановлених цим Кодексом, письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості, якщо це необхідно для прийняття рішення про визнання заявленої митної вартості;
3) у випадках, встановлених цим Кодексом, здійснювати коригування заявленої митної вартості товарів;
4) проводити в порядку, визначеному статтями 345-354 цього Кодексу, перевірки правильності визначення митної вартості товарів після їх випуску;
5) звертатися до митних органів інших країн із запитами щодо надання відомостей, необхідних для підтвердження достовірності заявленої митної вартості;
6) застосовувати інші передбачені цим Кодексом форми митного контролю».
Частина третя статті 53 МК України: «У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини».
Отже, підставами для витребування у декларанта додаткових документів, визначених частиною третьою статті 53 МК України, є: 
документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України, містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості;
наявність у документах ознак підробки;
документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів;
документи не містять відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товари.
Норми МК України визначають, що до виключної компетенції митних органів відноситься вирішення питання перевірки та контролю правильності обчислення декларантом митної вартості товару, а також самостійного її визначення у встановлених законом випадках.
При цьому митний орган перевіряє правильність визначення саме числового значення і складових митної вартості товару, заявленого декларантом до митного оформлення, достовірність та точність заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, та відсутність обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у вищезазначених нормах.
Сумніви у достовірності поданих декларантом відомостей можуть бути зумовлені, зокрема, неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості товарів з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Норми МК України також свідчать про те, що основним методом визначення митної вартості товарів є метод – за ціною договору, а обов`язок доведення митної вартості товару покладається саме на декларанта.
При цьому митний орган у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, яка була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, може витребувати додаткові документи.
Наявність обґрунтованих сумнівів у правильності зазначеної декларантом митної вартості товарів є імперативною умовою, оскільки з цією обставиною закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів.
Сумніви митниці є обґрунтованими, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган зобов`язаний зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки сумнівних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності.
Необхідність витребування додаткових документів передусім є способом упевнитися у тому, що декларант правильно (достовірно) визначив митну вартість товару.
В оскаржуваному Рішенні №UA204020/2025/000050/2 зазначено: «щодо митної декларації країни відправлення від 03.10.2025 №25PL4120200025B9B4, відсутні відмітки митних органів країни відправлення, що, в свою чергу, не може підтверджувати факт експорту оцінюваного товару саме на підставі такої митної декларації».
Щодо таких доводів митного органу суд зазначає, що до митного оформлення була подана копія митної декларації країни відправлення від 03.10.2025 №25PL4120200025B9B4, яка містить всі відомості, необхідні для ідентифікації митної декларації країни відправлення з партією товару, що оцінюється.
Суд зазначає, що митна декларація країни відправлення відповідно до статті 53 МК України не є обов`язковим документом, який подається при митному оформленні товару. 
Такий документ не може бути оцінений як такий, що дає достатні підстави для сумнівів у обґрунтованості визначення декларантом митної вартості товару. 
Окрім цього, такий документ є документом продавця та складений відповідно до вимог країни відправлення і покупець жодним чином не може впливати на зміст чи форму вказаного документа.
Правила заповнення митної декларації, у спірному випадку, регулюються польським законодавством, та Позивач жодним чином не має впливу на процедурні питання оформлення митних декларацій країнах Європейського Союзу, які оформляються в електронному вигляді у встановлених затверджених формах. 
Експортна декларація №25PL4120200025B9B4 оформлена в електронній формі, тому відповідно до практики митних органів Республіки Польща не містить та не може містити ручних відміток чи печаток, оскільки підтвердження здійснюється через електронну систему. 
Наявність штрих-коду на документі дозволяє митним органам перевірити факт проведення декларування товару для експорту з країни відправлення. 
Жодних розбіжностей у номенклатурі, ціні, об`ємі (масі), особі продавця Товару, країни його походження митним органом виявлено не було. 
Відповідно до частини другої статті 53 МК України до переліку основних документів, які підтверджують митну вартість товарів, експортну митну декларацію продавця законодавцем не включено. 
Копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати виключно за умови, якщо документи, зазначені у частині другій статті 53 МК України містять розбіжності, які мають вплив на правильність визначення митної вартості, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. 
Митна декларація країни відправлення у даному випадку підтверджує проходження Товаром (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості Товару. 
Зазначений аргумент митного органу не є розбіжністю в поданих документах та не впливає на визначену декларантом митну вартість. 
Отже, експортна митна декларація не є тим основним документом, на підставі якого встановлюється митна вартість Товару. 
В оскаржуваному Рішенні №UA204020/2025/000050/2 зазначено: «в гр.31 електронного інвойсу зазначено фактурну ціну за тону (одиниці виміру), що не відповідає відомостям рахунки-фактури від 03.10.2025 №1/EX/M/10/2025, де ціна зазначена за 1000 коробок».
Щодо таких доводів митного органу, суд зазначає, що в сукупності 1000 коробок становить 10 тон нетто, що чітко вбачається з Пакувального листа (Paking list) б/н від 03.10.2025, який наданий декларантом до митного оформлення. 
Тому, описана вище митним органом підстава для коригування митної вартості товарів жодним чином не впливає на ціну Товару та числові значення митної вартості товару (її складових).
В оскаржуваному Рішенні №UA204020/2025/000050/2 зазначено: «в інвойсі від 03.10.2025 № 1/EX/M/10/2025 реквізит отримувач не заповнений, а саме відсутня печатка та підпис покупця».
Щодо таких доводів митного органу суд зазначає, що інвойс – це комерційний документ Продавця, який виставляється Продавцем для Покупця та який додатково до умов Контракту, підтверджує комерційні умови поставки Товару. 
Він не потребує обов`язковості підпису Покупця, оскільки є одностороннім комерційним документом Продавця Товару. 
Інвойс сформований Продавцем є документом довільної форми, чинне законодавство не встановлює вимог до його форми, тому митниця не може посилатись на неповноту чи обмеженість його відомостей, обґрунтовуючи свої сумніви. 
Як зазначено вище, між Покупцем та Продавцем укладений Контракт та Специфікація № 1 (з підписами та печатками), в яких визначені сторони; умови поставки (Incoterms, валюта, ціна, умови оплати); передбачено, що інвойси в т. ч. комерційний надаються Продавцем (п. 2.5 Контракту). 
Покупець Товару не зобов`язаний ставити свій підпис та печатку на інвойсі, якщо інші умови, не погоджені сторонами в Контракті або чинному законодавстві. 
Вимога митного органу про обов`язкову наявність підпису або печатки Покупця на інвойсі не передбачена законодавством України та умовами Контракту. 
Факт поставки та погодження умов підтверджується Контрактом та Специфікацією №1, а також фактом оплати Покупцем погодженої Сторонами в Специфікації № 1 ціни Товару згідно попереднього виставленого рахунку фактури Pro forma invoice 3668/M/2025 від 30.07.2025.
Таким чином, суд вважає, що сумніви митного органу щодо повноти включення складових митної вартості та розбіжностей спростовані первинно поданими до митного оформлення документами.
Зазначені митним органом підстави для витребування додаткових документів та підстави для коригування митної вартості імпортованих товарів не можуть вважатися обґрунтованими, оскільки декларант надав усі належні документи, які підтверджували заявлену митну вартість товарів за основним методом визначення митної вартості товарів. 
При витребуванні у декларанта додаткових документів Рівненською митницею не зазначено, які в поданих до митного контролю документах містяться розбіжності, що мають вплив на правильність визначення митної вартості, які ознаки підробки наявні у цих документах і з чого це слідує, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Приписи МК України зобов`язують митницю зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких може усунути сумніви у їх достовірності. Встановивши відсутність достатніх відомостей, що підтверджують задекларовану митну вартість товарів, митниця повинна вказати, які саме складові митної вартості товарів є непідтвердженими, чому з поданих документів неможливо встановити дані складові та які документи необхідні для підтвердження того чи іншого показника.
Зазначивши про вищенаведені розбіжності, відповідач не зазначає як це впливає на визначення митної вартості за основним методом - за ціною договору.
Частина шоста статті 54 МК України: «Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі:
1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості;
2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари;
3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу;
4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості».
Частина сьома статті 54 МК України: «У разі якщо під час проведення митного контролю митний орган не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично». 
Частина перша статті 55 МК України: «Рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів».
Частина друга статті 55 МК України: «Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити:
1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано;
2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом;
3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом;
4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування;
5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду».
Частина перша статті 256 МК України: «Відмова у митному оформленні це письмове вмотивоване рішення митного органу про неможливість здійснення митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через невиконання декларантом або уповноваженою ним особою умов, визначених цим Кодексом».
Частина дванадцята статті 264 МК України: «У разі відмови у прийнятті митної декларації посадовою особою митного органу заповнюється картка відмови у прийнятті митної декларації за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері фінансів».
Отож, прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано.
Проте, оскаржуване Рішення №UA204020/2025/000050/2 не містить інформації про те, які саме основні документи, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів відповідно до переліку частини другої статті 53 МК України, не були подані; не вказано причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору; які конкретні розбіжності містили подані декларантом документи, що впливали саме на визначення митної вартості товарів та стосувалися числових значень складових митної вартості товарів.
Митний орган не надав доказів на підтвердження обставин, що декларантом зазначено не всі складові числового значення митної вартості товарів, неправильно здійснено розрахунок, внесено недостовірні або неточні відомості, або у наданих документах містяться розбіжності, ознаки підробки або не всі відомості, що підтверджують числові значення складових митної вартості задекларованих товарів.
Натомість, декларант надав митному органу усі необхідні документи для підтвердження заявленої митної вартості товару, визначені статтею 53 МК України. 
В оскаржуваному Рішенні №UA204020/2025/000050/2 зазначено, що митну вартість товару визначено на підставі інформації щодо митної вартості товару (з такими ж характеристиками, якістю, країною виробництва), митне оформлення якого здійснено за митною декларацією від 28.06.2025 № 25UA209230060573U2-4.51 дол. США/кг. Числове значення митної вартості товару №1 у валюті рахунку становить 38626,2697 (10000 кг* (4,51 дол. США/кг. * 41,3409 грн./дол. США / 48.2696 грн./євро), що з урахуванням курсу НБУ на день подання митної декларації до митного оформлення у національній валюті України становить 1864474,5879 грн.
Щодо таких доводів митного органу суд зазначає, що розбіжність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, може бути лише підставою для сумніву у правильності визначення митної вартості, проте не є достатньою підставою для висновку про недостовірність даних щодо заявленої декларантом митної вартості та, як наслідок, коригування митної вартості за другорядними методами.
Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками за напрямом митної вартості інформації про те, що подібний товар у попередні періоди розмитнювався за вартістю більшою, ніж заявлена декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення контролюючим органом митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості товарів за основним методом та її визначенні за другорядними методами, оскільки торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору.
При цьому безліч обставин можуть впливати на ціну товарів (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, сезонність, наявність знижок тощо), і сама по собі не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не призводить до автоматичного збільшення митної вартості товарів, адже законодавство таких підстав прямо не встановлює, тому не є перешкодою для застосування основного методу визначення митної вартості товару – за ціною договору. 
Наказом Міністерства фінансів України від 24.05.2012 №598 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 1 червня 2012 р. за № 883/21195) затверджені: форма рішення про коригування митної вартості товарів; Правила заповнення рішення про коригування митної вартості товарів; Перелік додаткових складових до ціни договору (далі – Правила).
Графа 33 «Обставини прийняття Рішення та джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості»:
«У графі зазначаються причини, через які митна вартість імпортованих товарів не може бути визначена за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), у тому числі:
неподання основних документів, які підтверджують відомості про заявлену митну вартість товарів (згідно з переліком та відповідно до умов, наведених у статті 53 Кодексу);
невірно проведений розрахунок митної вартості;
невідповідність обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 розділу ІІІ Кодексу;
надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Зазначається послідовність застосування методів визначення митної вартості та причин, через які не був застосований кожний з методів, що передує методу, обраному митним органом.
У графі також вказується про проведення процедури консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору методів визначення митної вартості товарів відповідно до вимог статей 59-61 Кодексу. Результати проведеної консультації, а також причини, через які не можуть бути застосовані методи визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо ідентичних, подібних (аналогічних) товарів (наприклад, відсутня інформація щодо вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів), фіксуються у графі.
Посилання на використання цінової бази Єдиної автоматизованої інформаційної системи Держмитслужби у Рішенні допускається тільки при визначенні митної вартості відповідно до положень статей 59, 60 та 64 Кодексу з обов`язковим зазначенням номера та дати митної декларації, яка була взята за основу для визначення митної вартості оцінюваних товарів, з поясненнями щодо зроблених коригувань на обсяг партії ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, умов поставки, комерційних умов тощо.
У випадку визначення митної вартості оцінюваних товарів із застосуванням резервного методу (стаття 64 Кодексу) зазначаються докладна інформація та джерела, які використовувалися митним органом при її визначенні».
Суд зазначає, що однієї лише вказівки на наявність розбіжностей та недоліків у поданих документах, без роз`яснення, в чому такі розбіжності полягають, який їхній вплив на митну вартість оцінюваного товару і чому без їх усунення заявлена митна вартість не може бути визнана, недостатньо для висновку про неможливість застосування основного методу визначення митної вартості. 
Ненаведення митницею в рішенні про коригування митної вартості товарів обставин, про які зазначено вище, свідчить про протиправність рішення щодо застосування іншого, ніж основний, методу визначення митної вартості оцінюваного товару.
Частина перша статті 57 МК України: «Визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами:
1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції);
2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний».
Частина друга статті 57 МК України: «Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції)».
Частина третя статті 57 МК України: «Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу».
З системного аналізу наведених норм МК України вбачається, що основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції) і єдиною підставою його незастосування є, якщо використані декларантом або уповноваженою ним особою відомості не підтверджені документально або не визначені кількісно і достовірно та/або відсутня хоча б одна із складових митної вартості, яка є обов`язковою при її обчисленні.
У даному випадку декларантом надані митному органу усі належні документи, які підтверджували числові значення складових митної вартості товару, а контролюючий орган не обґрунтував наявності у поданих документах розбіжностей чи неповноти відомостей, що зазначені у них. 
Суд констатує, що оскаржувані Рішення №UA204020/2025/000050/2 не відповідає критерію «обґрунтованості». 
Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає в тому, що рішення повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року, вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень».
Принцип обґрунтованості рішення вимагає від суб`єкта владних повноважень враховувати як обставини, на обов`язковість урахування яких прямо вказує закон, так і інші обставини, що мають значення у конкретній ситуації.
Суб`єкт владних повноважень повинен уникати прийняття невмотивованих висновків, обґрунтованих припущеннями та неперевіреними фактами, а не конкретними обставинами. Несприятливе для особи рішення повинно бути вмотивованим.
Висновки та рішення суб`єкта владних повноважень можуть ґрунтуватися виключно на належних, достатніх, а також тих доказах, які одержані з дотриманням закону.
Отже, Відповідачем не доведено наявності обґрунтованого сумніву у правильності визначення Позивачем митної вартості товарів за основним методом – за ціною договору, оскільки усі необхідні документи на підтвердження заявленої митної вартості товарів надано, що свідчить про відсутність підстав для коригування митної вартості імпортованого товару.
За приписами статті 19 Конституції України від 28.06.1996 №254к/96-ВР, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідачем не доведено правомірності оскаржуваного Рішення №UA204020/2025/000050/2 та Картки відмовив порядку статті 77 КАС України, а тому права та інтереси Позивача підлягають судовому захисту шляхом визнання протиправними і скасування таких рішень суб`єкта владних повноважень. 
Розподіл судових витрат.
За правилами частини першої статті 139 КАС України, при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
На користь позивача підлягає стягненню сума судового збору у розмірі 5165,90 грн, сплачена відповідно до Платіжної інструкції від 03.12.2025 №1943 та Платіжної інструкції від 09.12.2025 №1989.
В прохальній частині позову Позивач також просить суд стягнути на його користь витрати з перекладу документів у розмірі 6087,00 грн. 
Приписами частини першої та третьої статті 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; сторін та їхніх представників, що пов`язані із прибуттям до суду; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертиз; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані із вчиненням інших процесуальних дій або підготовкою до розгляду справи.
Відповідно до частини третьої - восьмої статті 137 КАС України, спеціаліст, перекладач, експерт отримують винагороду за виконані роботи (надані послуги), пов`язані із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.
У випадках, коли сума витрат на оплату робіт (послуг) спеціаліста, перекладача, експерта або проведення експертизи повністю не була сплачена учасниками справи попередньо (авансом), суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом.
Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, перекладача чи експерта встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.
Розмір витрат на оплату робіт (послуг) залученого стороною спеціаліста, перекладача чи експерта має бути спів мірним із складністю відповідної роботи (послуг), її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт (надання послуг). Склад та розмір витрат, пов`язаних із залученням перекладача, входить до предмета доказування у справі.
На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані документи, що свідчать про оплату витрат, пов`язаних із залученням перекладача, оформлені у встановленому законом порядку. Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на залучення перекладача, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Позивачем понесені витрати на залучення перекладача для офіційного перекладу документів іноземною мовою, які пов`язані зі справою та необхідні, що підтверджується документами: Договір про надання послуг усного та письмового перекладу № 148-25 від 03.11.2025, Акт наданих послуг № 221 від 06.11.2025, Рахунок № 222 від 06.11.2025, Платіжна інструкція № 1821 від 07.11.2025. Загальна сума витрат на переклад складає 6087,00 грн.
Тому, такі витрати підлягають стягненню на користь Позивача, як такі, що пов`язані з розглядом справи. 
Керуючись статтями 241-246, 255, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В :
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Персол» (вулиця Центральна, 26, корпус 2, село Вересневе, Рівненська область, 35397; код ЄДРПОУ 45045827) до Рівненської митниці (вулиця Соборна, 104, місто Рівне, 33028; код ЄДРПОУ ВП 43958370) про визнання протиправними та скасування рішень – задовольнити повністю. 
Визнати протиправними та скасувати рішення Рівненської митниці: Рішення про коригування митної вартості товарів №UA204020/2025/000050/2 від 09.10.2025 та Картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA204020/2025/000543. 
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Персол» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень – Рівненської митниці суму судового збору у розмірі 5165,90 грн.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Персол» за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень – Рівненської митниці суму витрат з перекладу документів в розмірі 6087,00 грн. 

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду. 

Повний текст рішення складений 12 березня 2026 року 

Суддя       К.М. Недашківська