Справа № 709/108/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 лютого 2026 року с-ще Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області у складі:
головуючого судді – Романової О.Г.,
за участі секретаря судового засідання – Данілової О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Чорнобаївська селищна рада, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, -

в с т а н о в и в:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 (далі – заявник) звернулася до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із заявою про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, заінтересовані особи: Чорнобаївська селищна рада, адреса: вул. Центральна, 152,
с-ще Чорнобай, Золотоніський район, Черкаська область, код ЄДРПОУ 26424714, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса: АДРЕСА_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 .
В обґрунтування заяви зазначалося, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер дід заявниці ОСОБА_3 , після смерті якого відкрилася спадщина на належне йому майно, зокрема на частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 . Спадщину після його смерті прийняла його дружина (баба заявниці) ОСОБА_4 шляхом спільного проживання зі спадкодавцем на момент відкриття спадщини.
Проте, ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , яка за життя не встигла оформити свої спадкові права на спадщину після смерті ОСОБА_3 .
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на
 частину квартири за адресою: АДРЕСА_2 , та на частину цієї ж квартири, на яке вона мала право після смерті свого чоловіка.
При житті, 28 травня 2024 року ОСОБА_4 склала заповіт, яким заповіла все своє майно заявниці, яка, у встановлений законодавством строк прийняла спадщину, шляхом звернення до Чорнобаївської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Проте, батько заявниці у свідоцтві про народження вказаний як « ОСОБА_5 », а його мати вказана за прізвищем свого першого чоловіка « ОСОБА_6 », а після розлучення остання змінила своє прізвище на дошлюбне « ОСОБА_7 ». Вподальшому вона уклала шлюб із ОСОБА_3 та змінила своє прізвище на « ОСОБА_5 ».
Батько ж заявниці, після укладення шлюбу із ОСОБА_8 змінив своє прізвище на « ОСОБА_9 ».
Заявниця не може оформити свої спадкові права на спадщину після смерті баби ОСОБА_4 як спадкоємець першого ступеня споріднення, оскільки був втрачений оригінал свідоцтва про народження її батька ОСОБА_2 та свідоцтво про розлучення ОСОБА_4 із гр. Наконечним. Самостійно отримати необхідні витяги у органів ДРАЦС заявниця не має змоги, оскільки такі актові записи формувалися у рф.
Враховуючи вищевикладене, посилаючись на норми цивільного законодавства, заявниця просить суд встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_4 була рідною бабою заявниці.
Ухвалою Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 27 січня 2026 року прийнято заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку окремого провадження.
У судове засідання заявниця ОСОБА_1 не з`явилася, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності.
У судове засідання заінтересована особа ОСОБА_2 не з`явився, про дату, час та місце розгляду заяви повідомлявся належним чином, жодних заяв чи клопотань до суду не направив, причини неявки суду не відомі.
У судове засідання представник заінтересованої особи Чорнобаївської селищної ради не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, жодних заяв чи клопотань на адресу суду не направив, причини неявки суду не відомі.
Виходячи з приписів ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті.
У судовому засіданні було допитано у якості свідка ОСОБА_10 , яка суду пояснила, що досить добре знає родину ОСОБА_5 . Так, заявниця ОСОБА_1 дійсно являється рідною онукою померлій ОСОБА_4 , оскільки остання являється матір`ю ОСОБА_2 .
У судовому засіданні було допитано у якості свідка ОСОБА_11 , який суду пояснив, що проживав у одному багатоквартирному будинку із родиною ОСОБА_5 . Так, дійсно померла ОСОБА_4 являється рідною бабою заявниці ОСОБА_1 .
Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення учасників судового засідання, приходить до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 293 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до п. 1 ч. ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Відповідно до ч 1 ст. 316 ЦПК України, заява фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, подається до суду за місцем її проживання.
ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_4 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 від 18 листопада 2025 року (а.с. 7).
Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належне їй майно, зокрема на
 частину квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 18).
Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно з ч. 2.ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (ч. 3 ст. 46 цього Кодексу).
Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Частиною 1 ст. 1270 ЦК України передбачено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
ОСОБА_4 за життя склала заповіт, посвідчений старостою Великобурімського старостинського округу Кардаш Н.М., відповідно до якого заповіла все своє майно ОСОБА_1 (а.с. 8).
Відповідно до відомостям спадкової справи після смерті ОСОБА_4 , які надійшли у відповідь на запит суду, після смерті ОСОБА_4 до Чорнобаївської державної нотаріальної контори звернулися: ОСОБА_1 із заявою про прийняття спадщини та ОСОБА_12 із заявою про відмову у прийнятті спадщини.
Як зазначає заявниця, вона позбавлена можливості оформити свої спадкові права як спадкоємець першого ступеня споріднення, оскільки не збереглися оригінали свідоцтва про народження батька заявниці ОСОБА_2 та свідоцтво про розлучення ОСОБА_4 із гр. ОСОБА_6 .
Так, відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 від 13 червня
2006 року батьками ОСОБА_1 являються ОСОБА_2 та ОСОБА_8 (а.с. 10).
Згідно із копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 18 квітня 1955 року ОСОБА_13 народилася ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с. 15).
11 квітня 1981 року ОСОБА_13 уклала шлюб із ОСОБА_3 та змінила своє прізвище на « ОСОБА_5 », що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії 
НОМЕР_6 від 11 квітня 1981 року народження (а.с. 17).
23 травня 2002 року ОСОБА_14 уклав шлюб із ОСОБА_8 та змінив своє прізвище на « ОСОБА_9 », що підтверджується копією свідоцтва про одруження серії 
НОМЕР_7 від 23 травня 2002 року (а.с. 16).
Відповідно до довідки старости Великобурімського старостинського округу № 29 від 22 січня 2026 року ОСОБА_1 проживає без реєстрації у квартирі своєї померлої баби ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 11).
Відповідно до довідки старости Великобурімського старостинського округу № 27 від 22 січня 2026 року ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 до дня смерті проживав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та мав такий склад сім`ї: дружина ОСОБА_4 (а.с. 12).
Відповідно до довідки старости Великобурімського старостинського округу № 28 від 22 січня 2026 року ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 , до дня смерті проживала та була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , та мала такий склад сім`ї: онука ОСОБА_1 (а.с. 13).
Згідно з п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року
№ 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.
Аналогічні роз`яснення містяться в абз. 1 п. 9 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 2-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування».
Як роз`яснив Пленум Верховного Суду України у пункті 1 постанови від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику у справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Отже, враховуючи вищевикладене, досліджені у судовому засіданні докази, що з достовірністю підтверджують факт родинних зв`язків, а саме те, що померла ОСОБА_4 є рідною бабою ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про достатність підстав для встановлення даного факту та задоволення заяви, оскільки іншим чином встановити його неможливо, а встановлення факту необхідне заявниці для оформлення своїх спадкових прав.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 259, 263-265, 293, 315 ЦПК України, суд

у х в а л и в:
Заяву ОСОБА_1 , заінтересовані особи: Чорнобаївська селищна рада, ОСОБА_2 , про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами – задовольнити у повному обсязі.
Встановити факт родинних відносин, а саме те, що ОСОБА_4 ,
 ІНФОРМАЦІЯ_6 , яка проживала за адресою: 
АДРЕСА_2 , та померла 
ІНФОРМАЦІЯ_4 , є рідною бабою  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 , адреса фактичного місця проживання: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому відповідного рішення суду.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Суддя  О.Г. Романова