ЖИТОМИРСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
22 квітня 2026 року м. Житомир справа № 640/7696/20
категорія 109010000
Житомирський окружний адміністративний суд у складі:
судді Семенюка М.М., 
розглянувши у письмовому провадженні адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Комплексне проектування та будівництво" до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області, третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕС Прикарпаття" про визнання протиправними та скасування постанови від 13.03.2020 та припису від 05.03.2020, 
встановив:
Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить:
- визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №19/1009/m.5/2020 від 13.03.2020;
- визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.03.2020.
В обґрунтування позову зазначає, що в зв`язку з ненаданням відповідачем копії направлення перевірки, позивач фактично був позбавлений права ознайомитися із підставою для проведення заходу державного нагляду (контролю); до акту перевірки були внесенні неправдиві відомості, оскільки директор ТОВ "Комплексне проектування та будівництво" не відмовлявся від підпису акту перевірки, бо останній був відсутній під час перевірки; та не був присутній під час складання протоколу про правопорушення, а тому від його підпису не відмовлявся; справа про правопорушення фактично була розглянута 13.03.2020, а не 20.03.2020 (як призначено в протоколі про правопорушення у сфері містобудування діяльності від 05.03.2020), тобто відповідач не тільки не витримав строку повідомлення про дату і час розгляду справи про правопорушення, а фактично змінив її, не повідомивши про це позивача; будь-яка проектна документація позивачем відповідачу для перевірки не надавалася, під час проведення перевірки, складання документів за її наслідками, розгляду справи про правопорушення, керівник суб`єкта містобудування присутні не були, а під час розгляду справи та прийняття рішення про накладення штрафу, посадовою особою відповідача розглядалися документи про які позивачу нічого не відомо.
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 06.04.2020 справу прийнято до провадження та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити в задоволенні позову (а.с. 114-123), зазначивши, що оскільки посадових осіб проектної та експертної організацій не було на об`єкті у період початку проведення заходу ДАБК, то на адреси вказані в ЄДР направлено листи з повідомленням про здійснення контрольно-інспекційного заходу; з метою належного повідомлення про час та дату проведення позапланової перевірки примірник направлення на проведення позапланової перевірки від 14.02.2020 вручено представнику за довіреністю ТОВ "ВЕС Прикарпаття".
Позивач подав відповідь на відзив (а.с. 129-136), в якій просив задовольнити позовну заяву в повному обсязі та зазначив, що факт вручення повідомлення про час та дату проведення позапланової перевірки примірник направлення на проведення позапланової перевірки від 14.02.2020 представнику ТОВ "ВЕС Прикарпаття" не підтверджує повідомлення позивача про проведення позапланової перевірки щодо нього та вручення йому відповідного направлення; на адресу позивача до 17.03.2020 жодних листів, повідомлень, направлень про проведення відповідачем будь-яких перевірок не надходило; доказів направлення листів щодо перевірки позивачу, відповідачем не надано.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу справи між суддями від 07.03.2025 справу передано на розгляд судді Семенюку М.М., яким ухвалою від 19.03.2025 справу прийнято до провадження.
Проаналізувавши наявні у справі матеріали, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, між ТОВ "ВЕС Прикарпаття" (Замовник) та ТОВ "Комплексне проектування та будівництво" (Виконавець) укладено договір на виконання проектних робіт №п13-3-0919 від 15.11.2019 (а.с. 23-32), відповідно до умов якого Замовник доручає, а Виконавець приймає на себе зобов`язання виконати роботи з розробки проектної документації на стадії "Проект" ("П") по об`єкту: ""Будівництво, експлуатація та обслуговування вітрової електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського р-ну, Івано-Франківської обл."
14.02.2020 Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області прийнято направлення для проведення позапланового заходу № 88/1009/m.7/2020 (а.с. 124) для здійснення позапланової перевірки на "Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту, що розташована за адресою: Івано-Франківська область, Рожнятівський район с. Цінева".
14.02.2020 відповідачем сформовано лист № 1009-1.18/326 (а.с. 125), відповідно до змісту якого позивач повідомляється про забезпечення участі представника у позаплановій перевірці 28.02.2020 та представлення правоустановчих документів щодо будівництва об`єкта "Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського району, Івано-Франківської області". 
Суд звертає увагу, що до відзиву доказів направлення даного листа (журнал вихідної кореспонденції) позивачу не надано.
05.03.2020 посадовими особами відповідача складено акт за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності № 91/1009m.7/2020 (а.с. 37-50), яким встановлено порушення ч. 1 ст. 31 ЗУ «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 4, 8, 9, Порядку розроблення проектної документації, пп.15.5 п. 15 Порядку розроблення проектної документації, п. 3.5 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», пп.11.1 п. 11 Порядку розроблення проектної документації, Частина п`ята статті 7 ЗУ N 687-ХIV, частини друга, четверта статті 31 ЗУ N 3038-VI; пункти 6-18 ПКМУN560, ДСТУ-Н Б А.2.2-10:2012, а саме:
Передача замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті, розробленої з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів та правил, а саме під час виконання проектних робіт:
1) найменування об`єкта будівництва у складі проектної документації “Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту с. Цінева Рожнятівського р-ну Івано-Франківської обл. (перша черга будівництва)” (арк.1, 2, 19 пояснювальної записки) не узгоджується із найменуванням у вихідних даних для проектування (містобудівні умови та обмеження), на титульному аркуші проектної документації, у експертному звіті щодо розгляду проектної документації за робочим проектом виданому ДП «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» № 3196/Є/19 від 23.12.2019 та у висновку з оцінки впливу на довкілля № 20181091891 «Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції, загальною потужністю 25МВт та 110 кВ лінії електропередачі до 15 км на землях Цінівської сільської ради Рожнятівського району Івано- Франківської області
2) у складі проектної документації відсутні вихідні дані для проектування, а саме завдання на проектування складене замовником об`єкта будівництва.
2) у складі проектної документації представлено технічні умови нестандартного приєднання № 867/32-199/2018 видані 11.12.2018 за № 089/7946 (далі - техумови № 089/7946) замовнику ТОВ «ЕМ- ЕН-ДЖІ Вітри Карпат”, що не відповідає найменуванню замовника будівництва.
У п. 1 техумов № 089/7946 зазначено місцезнаходження об`єкта Замовника: смт. Перегінське, Рожнятівський район, що не узгоджується із місцезнаходженням об`єкта будівництва відповідно до інформації у документах які посвідчують право користування земельними ділянками, що використовуватимуться для будівництва (за межами населеного пункту с. Цінева Рожнятівського району) та не узгоджується із місцезнаходженням об`єкта будівництва у складі проектної документації та у експертному звіті щодо розгляду проектної документації за робочим проектом виданому ДП «НДІПРОЕКТРЕКОНСТРУКЦІЯ» № 3196/е/19 від 23.12.2019 (далі - експертний звіт № 3196/е/19);
3) у складі проектної документації наявні посилання на будівельні норми та стандарти що втратили чинність станом на дату передання її замовнику та дату її затвердження;
4) розрахунок визначення класу наслідків у складі пояснювальної записки до проектної документації розроблено для «Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту с. Цінева Рожнятівського району Івано- Франківської області (перша черга будівництва)” що не узгоджується з назвою об`єкта будівництва на титульному аркуші проектної документації, у експертному звіті № 3196/е/19 та у висновку з оцінки впливу на довкілля № 20181091891. Розрахунок класу наслідків проведено на підставі вихідних даних та згідно ДСТУ Н-Б.В.1.2- 16:2013 «Визначення класу наслідків (відповідальності) та категорії складності об`єктів будівництва”, який не діє з 01.12.2019.
Даним розрахунком не визначено клас наслідків трансформаторної підстанції 35/110 кВ, яка входить до складу цього об`єкта будівництва.
Критерієм у п. 6 цього розрахунку визначено що відмова будівлі не впливає на припинення роботи об`єктів транспорту, зв`язку, енергетики загальнодержавного, регіонального та місцевого рівнів, що суперечить інформації у складі проектної документації та не узгоджується із доцільністю будівництва такого об`єкта. Проектом визначено будівництво 6 вітрових турбін потужністю до 4.2 МВт кожна, які призначені для видачі електричної потужності в енергосистему України.
Оскільки проектом передбачено вироблення та постачання електроенергії на енергоринок України та для його функціонування і використання за функціональним призначенням передбачено будівництво лінії електропередач 110 кВ до 15 км, то згідно цих характеристик наявний вплив об`єкта будівництва на лінію енергопостачання (відповідно до додатку А.З ДСТУ 8855:2019 - До об`єктів енергопостачання регіонального та місцевого рівнів потрібно відносити споруди ліній електропередавання (повітряних та кабельних) та електропідстанцій, які не віднесені до загальнодержавного та об`єктового рівнів).
Тобто у разі нештатної ситуації проектований об`єкт будівництва знаходитиметься у стані за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням, відповідно даний об`єкт не відповідає критеріям об`єктового рівня.
Оскільки згідно п. 4.6 ДСТУ 8855:2019 під відмовою розуміється стан об`єкта, за якого його неможливо використовувати за функціональним призначенням та п. 4.7 ДСТУ 8855:2019 - під час визначення характеристик об`єкта враховують також можливі наслідки, які можуть бути заподіяні об`єктам, території або населенню, шо знаходяться у зоні їх впливу, то згідно таблиці 1 ДСТУ 8855:2019 за критерієм “Припинення функціонування лінійних об`єктів інженерно- транспортної інфраструктури, об`єктів комунікації, зв`язку, енергетики та інженерних Мереж” дане будівництво відноситься до класу наслідків (відповідальності) -СС2.
Неналежне проведення експертизи проектної документації:
- експертний звіт щодо розгляду Проектної документації за проектом «Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського р-ну, Івано-Франківської обл.” № 3196е/19 від 23.12.2019 видано з порушеннями, а саме:
1) форма експертного звіту не відповідає Додатку Г до ДСТУ-Н БА.2.2-10:2012;
- у додатку до експертного звіту №3196е/19від 23.12.2019 вказано: “підстави для проектування: завдання на проектування до договору п13-3-0919 між ТОВ“ВЕС ПРИКАРПАТТЯ” та ТОВ «КПБ»; містобудівні умови № 05/01-05..15/01-05 від 11.03.2019, тобто завдання на проектування складено без урахування вихідних даних для проектування (технічних умов на електропостачання) та зазначене завдання на проектування відсутнє у складі проектної документації та не представлено замовником під час здійснення цього позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю;
- проектна документація за якою складено експертний звіт № 3196е/19 від 23.12.2019 передана замовнику для затвердження із численними порушеннями зазначеними у пункті 1. Розділу VIII. “ОПИС виявлених порушень вимог законодавства” цього Акту.
Крім іншого, в акті перевірки від 05.03.2020 № 91/1009m.7/2020 зазначено, що директор ТзОВ "Комплексне проектування та будівництво" Аванесян Семен відмовився від підпису.
05.03.2020 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області прийнято протокол про правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с. 53-54), відповідно до якого розгляд справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності відбудеться о 12:00 від 20.03.2020.
05.03.2020 відповідачем прийнято припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил (а.с. 51-52), в якому зазначено, що за результатами позапланової перевірки, проведеної на об`єкті будівництва: "Будівництво, експлуатація та обслуговування вітрової електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського району, Івано-Франківської області" встановлено порушення законодавства, а тому з метою усунення виявлених порушень вимагає усунути виявлені порушення згідно чинного законодавства до 05.04.2020.
13.03.2020 Управлінням Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області прийнято постанову № №19/1009/m.5/2020 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (а.с. 55-56), відповідно до якої розглянувши матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки від 28.02.2020, протокол від 28.02.2020, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівного законодавства від 28.02.2020, постановлено визнати ТОВ "Комплексне проектування та будівництво" винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз. 2 ч. 1 ст. 2 Закону України "Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності" та накладено штраф у сумі 189180 грн.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом № 3038-VI.
Закон № 3038-VI встановлює правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Пунктом 11 частини першої статті 1 цього Закону визначено, що проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.
Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм і правил та затверджується замовником (абзац перший частини першої статті 31 Закону № 3038-VI).
Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону № 3038-VI державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Порядок здійснення архітектурно-будівельного контролю визначається Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю розглядає відповідно до закону справи про адміністративні правопорушення та справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Порядок № 553 визначає процедуру здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками, сертифікованими відповідальними виконавцями робіт, підприємствами, що надають технічні умови щодо інженерного забезпечення об`єкта будівництва, та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Досліджуючи правомірність проведення перевірки контролюючого органу, суд зазначає наступне.
Згідно з пунктом 9 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
У випадку, коли суб`єкти містобудування або його представники, які будують або збудували об`єкт будівництва та були належним чином повідомлені про дату і час проведення перевірки, не прибули на об`єкт будівництва для проведення перевірки, перевірка проводиться із залученням представників органів місцевого самоврядування.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірки мають право, зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню (пункт 11 Порядку № 553).
Пунктом 12 Порядку № 553 визначені обов`язки посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Останні зобов`язанні, зокрема, розміщувати на офіційному веб-сайті органу державного архітектурно-будівельного контролю інформацію про проведення позапланової перевірки в день її початку.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, у допуску посадових осіб органу державного архітектурно-будівельного контролю до проведення перевірки, відмови суб`єкта містобудування в наданні документів, необхідних для здійснення заходів державного архітектурно-будівельного контролю, відсутності суб`єкта містобудування, якому у визначений цим Порядком строк було надіслано повідомлення про проведення перевірки, або його уповноваженої особи (за довіреністю) на об`єкті під час перевірки складається відповідний акт.
Пунктом 24 Порядку № 553 передбачено, що матеріали перевірок за результатами державного архітектурно-будівельного контролю (акт, припис, протокол, постанова про накладення штрафу) підписуються відповідною посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю та надсилаються суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, рекомендованим листом та/або за допомогою електронного поштового зв`язку та/або електронного кабінету. Матеріали перевірок вважаються врученими суб`єкту містобудування з моменту їх відправлення.
Порядок № 244 визначає процедуру накладення штрафів за правопорушення у сфері містобудівної діяльності (далі - штрафи) що передбачені Законом № 3038-VI.
Відповідно до пункту 3 цього Порядку штрафи накладаються на суб`єктів містобудування - юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (далі - суб`єкти містобудування) за порушення у сфері містобудівної діяльності.
Належним підтвердженням факту надіслання документів рекомендованим листом з повідомленням є розрахунковий документ відділення поштового зв`язку щодо оплати послуг з доставки рекомендованої поштової кореспонденції.
У разі ненадання суб`єктом містобудування, який притягається до відповідальності, інформації щодо його адреси документи, які є підставою для притягнення його до відповідальності, надсилаються суб`єкту містобудування за адресою місцезнаходження (місця проживання, місця реєстрації), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, або через електронний кабінет.
Надіслання рекомендованим листом з повідомленням документів, які є підставою для притягнення до відповідальності, за адресою місцезнаходження (місця проживання) суб`єкта містобудування, що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, вважається належним врученням зазначених документів незалежно від факту їх отримання суб`єктом містобудування.
Закон № 208/94-ВР встановлює відповідальність юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців (суб`єктів містобудування) за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Частиною першою статті 2 Закону № 208/94-ВР встановлено, що суб`єкти містобудування, які здійснюють проектування об`єктів, експертизу проектів будівництва, несуть відповідальність у вигляді штрафу за передачу замовнику проектної документації для виконання будівельних робіт на об`єкті будівництва, розробленої з порушенням вимог законодавства, містобудівної документації, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, у тому числі за нестворення безперешкодного життєвого середовища для осіб з обмеженими фізичними можливостями та інших маломобільних груп населення, незабезпечення приладами обліку води і теплової енергії, а також за заниження класу наслідків (відповідальності) об`єкта будівництва: проектна організація - у розмірі дев`яноста прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Пунктом 2 частини шостої цієї ж статті передбачено, що суб`єкти містобудування несуть відповідальність у вигляді штрафу за недопущення посадових осіб органів державного архітектурно-будівельного контролю на об`єкти будівництва, підприємства будівельної галузі для виконання покладених на них функцій - у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
Посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю здійснюють, зокрема позапланові перевірки суб`єктів містобудування на предмет дотримання ними під час здійснення будівництва вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та інших нормативних актів, що регулюють даний вид діяльності та під час здійснення такого контролю мають право на безперешкодний доступ на місце будівництва об`єкта та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню.
Вказаному праву контролюючого органу кореспондує право суб`єкта містобудування бути присутнім під час здійснення перевірки, або забезпечити присутність своїх представників, в разі дотримання посадовими особами порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. В такому разі допуск до проведення перевірки є обов`язком такого суб`єкта містобудування.
Законодавством не передбачено чіткого порядку попереднього повідомлення суб`єкта містобудування про проведення позапланової перевірки як обов`язкової передумови її проведення, однак, для забезпечення присутності уповноваженого представника під час проведення такої, відповідач в рамках підготовки до проведення позапланової перевірки повинен вчинити дії щодо повідомлення суб`єкта містобудування про її проведення.
Аналогічні висновки Верховний Суд сформулював, зокрема, але не виключно, у постановах від 14.11.2019 у справі № 822/680/16, від 31.10.2019 у справі № 822/681/16, від 25.05.2022 у справі № 640/11668/19 та від 07.07.2022 у справі № 280/1736/19.
Аргументуючи дотримання процедури проведення перевірки, відповідач зазначає, що оскільки посадових осіб проектної та експертної організацій не було на об`єкті у період початку проведення заходу ДАБК, то на адреси вказані в ЄДР направлено листи з повідомленням про здійснення контрольно-інспекційного заходу; з метою належного повідомлення про час та дату проведення позапланової перевірки примірник направлення на проведення позапланової перевірки від 14.02.2020 вручено представнику за довіреністю ТОВ "ВЕС Прикарпаття".
Суд звертає увагу, що в матеріалах справи відсутні докази, що лист від 14.02.2020 № 1009-1.18/326 був направлений позивачу, як стверджує відповідач.
Крім того, суд вважає безпідставним посилання відповідача про належне повідомлення позивача про здійснення контрольно-інспекційного заходу, шляхом вручення направлення від 14.02.2020 (а.с. 124) представнику за довіреністю ТОВ "ВЕС Прикарпаття".
Суд вважає необхідним застосувати правову позицію Верховного Суду викладену в постанові від 26.02.2020 у справі №826/7847/17, де зазначено, що нормами Закону №3038-VI та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 №553, з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів, встановлені умови та порядок проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю. Лише їх дотримання може бути належною підставою для проведення позапланової перевірки та оформлення її результатів, які створюють для суб`єкта містобудування юридичні наслідки. Невиконання органами державного архітектурно-будівельного контролю вимог законодавця щодо порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю призводить до визнання перевірки незаконної та відсутності правових наслідків такої.
Згідно правових висновків, сформованих у постанові Верховного Суду від 24.12.2019 у справі №822/716/16 слідує, що факт проведення перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, державних будівельних норм, стандартів і правил без присутності уповноваженої суб`єктом містобудування особи свідчить про допущення грубого, а не формального порушення ДАБІ України порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється перевірка, має право бути присутнім під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та за його наслідками отримувати акт перевірки, припис, надавати письмові пояснення, зауваження або заперечення до акта перевірки. Вказаний висновок узгоджується із позицією Верховного Суду вказаній в постанові від 21.05.2020 у справі №208/6557/16-а (2-а/208/219/16).
Враховуючи встановлене, суд приходить до висновку, що вищезазначена перевірка проведена інспекторами відповідача за відсутності належного повідомлення позивача, що не дало змоги останньому приймати участь у її проведені, надати відповідні пояснення та документи щодо питань, які перевірялись інспекторами.
Крім того, суд звертає увагу, що відповідачем не заперечується факт відсутності посадової особи позивача під час перевірки, однак в акті зазначено "Відмовився від підпису", що суперечить дійсності.
Також, варто зауважити, що Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області прийнято направлення для проведення позапланового заходу № 88/1009/m.7/2020 (а.с. 124) для здійснення позапланової перевірки на "Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту, що розташована за адресою: Івано-Франківська область, Рожнятівський район с. Цінева", в той час як позивачем виконувались роботи по об`єкту "Будівництво, експлуатація та обслуговування вітрової електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського р-ну, Івано-Франківської обл."
Суд звертає увагу, що й відповідно до акту перевірки перевірка проходила по об`єкту "Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту, що розташована за адресою: Івано-Франківська область, Рожнятівський район с. Цінева".
При цьому, відповідачем не надано пояснень щодо якого саме об`єкту здійснювалась перевірка та які документи ним досліджувалися, враховуючи відмінність сонячної електростанції від вітрової електростанції.
Забезпечення дотримання принципів архітектурно - будівельного контролю покладено саме на контролюючий орган, законодавство не покладає обов`язок суб`єкта містобудування бути присутнім при перевірці. Та, відповідно, отримавши належним чином повідомлення про проведення перевірки, суб`єкт містобудування вправі реалізувати своє право участі при проведення перевірки на власний розсуд, як і самостійно прийняти рішення на якій саме стадії його проведення, чи то безпосередньо під час здійснення контрольного заходу, або на стадіях оформлення його результатів, надання письмових пояснень та заперечень на акт перевірки та інші документи, оформлені контролюючим органом за результатами проведеного заходу, які обов`язково надаються суб`єкту містобудування або у визначених законом випадках надсилаються йому засобами поштового зв`язку або через електронний кабінет. 
Відтак, враховуючи встановлене та зазначене вище, суд дійшов до висновку, що своїми діями відповідачем грубо порушено вимоги чинного законодавства щодо порядку проведення державного архітектурно-будівельного контролю та прав суб`єкта містобудування, наслідком чого стало складання та винесення стосовно позивача оскаржуваної постанови про накладення штрафу.
За встановлених обставин, суд також зазначає, що акт перевірки, складений за відсутності суб`єкта містобудування чи його уповноваженого представника, не може бути підставою для складання протоколу, припису та постанови про накладення штрафу на нього, що є порушенням прав суб`єкта містобудування бути присутнім під час проведення перевірки, подавати заперечення на акт перевірки та надавати пояснення з приводу нібито встановлених порушень.
Таким чином, порушення процедури проведення перевірки є достатньою підставою для скасування її результатів.
Такий правовий висновок викладений у постановах Верховного Суду від 27.02.2019 у справі №210/3059/17, від 17.07.2019 у справі №822/714/16, від 08.08.2019 у справі №822/712/16, від 08.11.2019 у справі №400/2866/18, від 14.11.2019 у справі №822/680/16.
Крім того, суд звертає увагу, що згідно направлення на перевірку від 14.02.2020 (а.с. 124) та акту перевірки від 05.03.2020 (а.с. 37-50) посадовими особами відповідача здійснювалась позапланова перевірка на об`єкті "Будівництво, експлуатація та обслуговування сонячної електростанції за межами населеного пункту, що розташована за адресою: Івано-Франківська область, Рожнятівський район с. Цінева".
При цьому припис від 05.03.2020, який видано на підставі акту перевірки від 05.03.2020 (а.с. 37-50), протокол про правопорушення від 05.03.2020 (а.с. 53), яким розглядались порушення, зазначені в акті перевірки від 05.03.2020 (а.с. 37-50) стосуються об`єкту "Будівництво, експлуатація та обслуговування вітрової електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського р-ну, Івано-Франківської обл."
Також, варто зауважити, що спірна постанова про накладення штрафу від 13.03.2020 (а.с. 55-56), прийнята за результатами перевірки об`єкту "Будівництво, експлуатація та обслуговування вітрової електростанції за межами населеного пункту с. Цінева, Рожнятівського р-ну, Івано-Франківської обл.", однак за результатами розгляду матеріалів справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності: акт перевірки від 28.02.2020, протокол від 28.02.2020, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівного законодавства від 28.02.2020.
Представником відповідача не надано жодних пояснень з приводу того, який об`єкт ними перевірявся та чи стосуються акт перевірки від 28.02.2020, протокол від 28.02.2020, припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівного законодавства від 28.02.2020, за результатами якого постанову про накладення штрафу від 13.03.2020 об`єкту перевірки.
Враховуючи допущені грубі порушення закону відповідачем при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, відсутність належних та допустимих доказів у розмінні Кодексу адміністративного судочинства України, оскаржувані рішення відповідача не відповідають вимогам правомірності, обґрунтованості, добросовісності та розсудливості, визначеним частиною 2 статті 2 КАС України, та порушують права й законні інтереси позивача, які підлягають судовому захисту.
Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
За ст. 73 КАС України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 74 КАС України).
Відповідно до ст. 76 КАС України достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування та питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі (абз. 2 ч. 2 ст. 77 КАС України).
Згідно ч. ч. 1-4 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи. Судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, визначеному цим Кодексом.
Враховуючи викладене вище, перевіривши юридичну та фактичну обґрунтованість доводів сторін, оцінивши докази суб`єкта владних повноважень на підтвердження правомірності своїх рішень та докази, надані позивачем, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Враховуючи задоволення позову та приписи ст. 139 КАС України, на користь позивача належить стягнути понесені ним судові витрати в сумі 4939,70 грн. за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 242-246 КАС України, суд
вирішив:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Комплексне проектування та будівництво" (пров. Музейний, 2В, м. Київ, 01001, код 41631371 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України (бул. Л. Українки, 26, м. Київ, 01133, код 37471912) в особі Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції в Івано-Франківській області (вул. Франка, 4, м. Івано-Франківськ, 76000), третя особа - Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕС Прикарпаття" (пров. Вокзальний, 6, м. Корюківка, Чернігівська обл., код 42478066) задовольнити.
Визнати протиправною та скасувати постанову про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності №19/1009/m.5/2020 від 13.03.2020.
Визнати протиправним та скасувати припис про усунення порушень у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 05.03.2020.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Комплексне проектування та будівництво" понесені ним судові витрати в сумі 4939,70 грн. за рахунок бюджетних асигнувань Державної архітектурно-будівельної інспекції України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя М.М. Семенюк