Яготинський районний суд Київської області

Справа № 382/1373/25
Провадження № 2/382/82/26

РІШЕННЯ
Іменем України
(Заочне)

25 лютого 2026 року Яготинський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Кисіль О.А.
за участю секретаря Голованова В.І.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Яготині Київської області справу за позовом ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ частки житлового будинку, господарських будівель та споруд в натурі,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивачів звернувся до Яготинського районного суду Київської області з позовом до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про поділ частки житлового будинку, господарських будівель та споруд в натурі, згідно вимог якого просила: виділити в натурі позивачам по справі - ОСОБА_6 та ОСОБА_1 - належні їм 5/14 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , передавши ОСОБА_6 та ОСОБА_1 у власність наступні приміщення: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м., санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м. Загальна площа приміщень становить 50,80 кв.м. Господарські будівлі та споруди: прибудова «а», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3.
Припинити право спільної часткової власності між позивачами - ОСОБА_6 , ОСОБА_1 - та іншими співвласниками - ОСОБА_7 , ОСОБА_8 - на житловий будинок, з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 .
Позовні вимоги обгрунтовано тим, що позивачі по справі є рідними братом та сестрою, які успадкували після смерті їх матері – ОСОБА_9 – 5/14 частин житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , що підтверджується: свідоцтвом про право на спадщину за законом від 24 грудня 2016 року, серія та номер: 1-600, на ім`я ОСОБА_6 , яка являється власником 5/28 частин житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , та свідоцтвом про право на спадщину від 10.05.2017, серія та номер: 1-198, на ім`я ОСОБА_1 , який є власником 5/28 частин житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 .
Співвласниками решти будинку являлися – ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Проте, як стало відомо позивачам, ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , а ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Водночас, Державний реєстр речових прав на нерухоме майно до цього часу не містить відомостей про спадкоємців зазначених осіб. 
При відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття -відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а тому з огляду на дані обставини відповідачем у даній справі є Яготинська міська рада Київської області.
В результаті чого, позивачі фактично позбавлені права у реалізації виділу своєї частини житлового будинку в позасудовому порядку. 
В той же час, будинок, який перебуває у спільній частковій власності сторін є одноповерховим та складається із 3 відокремлених приміщень, що мають власні комунікації, входи та не з`єднанні між собою. 
Фактично між колишніми співвласниками усно був встановлений тривалий порядок користування займаними ними приміщеннями та будь-які спори щодо володіння у сторін по справі відсутні.
Загальна площа будинку становить 131,90 кв.м. та складаються із наступних приміщень: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м, санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м., кухня №2-1, площею 6,30 кв.м., житлова кімната №2-2, площею 11,00 кв.м., житлові кімната №2-3, площею 9,80 кв.м., кухня №3-1, площею 21,1 кв.м., житлова кімната №3-2, площею 11,00 кв.м., житлова кімната №3-3, площею 6,80 кв.м., житлова кімната №3-4, площею 15,10 кв.м.. Господарські будівлі та споруди: прибудова «а», прибудова «а1», прибудова «а2», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3, вимощення І.
З них позивачами використовується 50,80 кв.м., а саме приміщення: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м., санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м.
Серед господарських будівель та споруд: прибудова «а», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3.
Так, на даний час позивачі вирішили добудувати приміщення до належної їм частини будинку, однак як з`ясувалося, що оскільки приміщення, які використовуються позивачами по справі, не виділені в натурі, то для здійснення будівництва необхідна згода інших двох співвласників.
Крім того, новостворена будівля автоматично (після введення в експлуатацію) буде перебувати у частковій власності всіх співвласників будинку АДРЕСА_1 . 
Як вбачається з висновку ФОП ОСОБА_10 щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна 5/14 частин житлового будинку, що розташовані по АДРЕСА_1 , які перебувають у власності ОСОБА_6 та ОСОБА_1 можуть будуть виділені в натурі, в результаті чого утворюється самостійний об`єкт нерухомості загальною площею 50,80 кв.м., та складається з приміщень: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м., санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м. Господарські будівлі та споруди: прибудова «а», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3.
Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 08.07.2025 року відкрито провадження у справі, та призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження з викликом сторін, визначено строк для подання відзиву на позовну заяву, відповіді та заперечень. Зобов`язати приватного нотаріуса Бориспільського районного нотаріального округу Черних О.В. надати до суду інформаційні довідки із Спадкового реєстру щодо реєстрації спадкової справи після смерті ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 24.09.2025 року з Яготинської державної нотаріальної контори копію спадкової справи №199/2012 відносно ОСОБА_8 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 та копію спадкової справи №59/2019 відносно ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 14.10.2025 року визнано неналежним відповідачем по даній справі Яготинську міську раду Київської області, визнавши належними відповідачами по даній справі ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 .
Ухвалою Яготинського районного суду Київської області від 24.12.2025 року закінчено підготовче провадження по справі та справу призначено до судового розгляду.
Представник позивачів в заяві до суду просила розгляд справи здійснювати в її відсутність та відсутність позивачів, вимоги позову підтримала та просила їх задоволити.
Відповідачі повторно в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду повідомлені належним чином, заяв та клопотань не направляли.
Враховуючи те, що сторони до судового засідання не з`явились, суд, керуючись ч.2 ст.247 ЦПК України, розглянув справу без фіксації судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд на підставі ст.280 ЦПК України вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Дослідивши надані докази, з`ясувавши фактичні обставини справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до с т. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно ст.12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог, або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Судом встановлено, що позивачі по справі є рідними братом та сестрою, які успадкували після смерті їх матері – ОСОБА_9 – 5/14 частин житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , що підтверджується: свідоцтвом про право на спадщину за законом від 24 грудня 2016 року, серія та номер: 1-600, на ім`я ОСОБА_6 , яка являється власником 5/28 частин житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 , та свідоцтвом про право на спадщину від 10.05.2017, серія та номер: 1-198, на ім`я ОСОБА_1 , який є власником 5/28 частин житлового будинку, з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 . Співвласниками решти будинку являлися – ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
ОСОБА_7 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Водночас, Державний реєстр речових прав на нерухоме майно до цього часу не містить відомостей про спадкоємців зазначених осіб. В той же час, будинок, який перебуває у спільній частковій власності сторін є одноповерховим та складається із 3 відокремлених приміщень, що мають власні комунікації, входи та не з`єднанні між собою. 
Фактично між колишніми співвласниками усно був встановлений тривалий порядок користування займаними ними приміщеннями та будь-які спори щодо володіння у сторін по справі відсутні. Загальна площа будинку становить 131,90 кв.м. та складаються із наступних приміщень: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м, санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м., кухня №2-1, площею 6,30 кв.м., житлова кімната №2-2, площею 11,00 кв.м., житлові кімната №2-3, площею 9,80 кв.м., кухня №3-1, площею 21,1 кв.м., житлова кімната №3-2, площею 11,00 кв.м., житлова кімната №3-3, площею 6,80 кв.м., житлова кімната №3-4, площею 15,10 кв.м.. Господарські будівлі та споруди: прибудова «а», прибудова «а1», прибудова «а2», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3, вимощення І. З них позивачами використовується 50,80 кв.м., а саме приміщення: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м., санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м. Серед господарських будівель та споруд: прибудова «а», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3.
Так, на даний час позивачі вирішили добудувати приміщення до належної їм частини будинку, однак як з`ясувалося, що оскільки приміщення, які використовуються позивачами по справі, не виділені в натурі, то для здійснення будівництва необхідна згода інших двох співвласників. Крім того, новостворена будівля автоматично (після введення в експлуатацію) буде перебувати у частковій власності всіх співвласників будинку АДРЕСА_1 . 
Як вбачається з висновку ФОП ОСОБА_10 щодо технічної можливості виділу об`єкта нерухомого майна 5/14 частин житлового будинку, що розташовані по АДРЕСА_1 , які перебувають у власності ОСОБА_6 та ОСОБА_1 можуть будуть виділені в натурі, в результаті чого утворюється самостійний об`єкт нерухомості загальною площею 50,80 кв.м., та складається з приміщень: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м., санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м. Господарські будівлі та споруди: прибудова «а», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3. (а.с. 10-28)
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру вбачається, що в Яготинській районній державній нотаріальній конторі відкрита спадкова справа №199/2012 щодо майна померлого ОСОБА_8 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.36).
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру вбачається, що в Яготинській районній державній нотаріальній конторі відкрита спадкова справа №59/2019 щодо майна померлої ОСОБА_7 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с.36).
Згідно спадкової справи №59/2019 до майна померлої ОСОБА_7 вбачається, що до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини звернувся син ОСОБА_7 . ОСОБА_5 , дочка ОСОБА_11 написала відмову від спадщини на користь брата ОСОБА_5 (а.с.57-85).
Згідно спадкової справи №199/2012 до майна померлого ОСОБА_8 вбачається, що до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини звернулася дочка ОСОБА_8 - ОСОБА_3 про прийняття спадщини за законом після смерті батька та звернулася ОСОБА_12 з заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_8 (а.с.86-168).
Відповідно до ухвали Яготинського районного суду Київської області від 18 листопада 2013 року визнано мирову угоду, укладену між ОСОБА_4 , зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрованою за адресою: АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 . Визнано за ОСОБА_4 право власності на 3/16 частини житлового будинку та господарських будівель і споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 , які належали ОСОБА_8 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 , та на 3/32 частини житлового будинку та господарських будівель і споруд, що розташовані по АДРЕСА_1 , які належали ОСОБА_13 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 . Визнано за ОСОБА_12 право власності на автомобіль ВАЗ 2103, державний номер НОМЕР_3 , який належав ОСОБА_8 , померлому ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.319 ЦПК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.
Згідно до ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.
Відповідно до ст.355 ЦК України, майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності. Право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом.
Власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності, згідно ч.1 ст. 356 ЦК України, є спільною частковою власністю.
За приписами ст.358ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю. Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.
Згідно з ч.ч.1,2 ст.367 ЦК України майно, що є у спільній частковій власності, може бути поділено в натурі між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.
Відповідно до ч.3 ст.364 ЦК України, у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Юридичне значення виділу частки полягає у тому, що учасник отримує в натурі майно, яке відповідає його частці, як самостійний об`єкт. Отже, виділ частки передбачає виокремлення частини об`єкта у самостійний об`єкт.
Частка, яка виділяється, повинна бути саме окремим об`єктом нерухомого майна, як і частка, яка залишається в іншого власника (власників), у розумінні ст.181 ЦК України. Внаслідок виділу частки з нерухомого майна утворюється самостійні об`єкти майна.
Відповідно до ч.3 ст.364 ЦК України у разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.
Враховуючи право позивачів на виділ у натурі їх часток, можливість такого виділу, як вбачається з матеріалів справи, тому з огляду на викладене, позов підлягає до задоволення.
Керуючись ст. ст. 4,12, 13, 81, 258-259, 265, 268, 354, 141 ЦПК України, ст. ст. 15, 16, 358, 364, 367 ЦК України, суд 

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 , в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,  ОСОБА_5 про поділ частки житлового будинку, господарських будівель та споруд в натурі, задовольнити.
Виділити в натурі позивачам по справі - ОСОБА_6 та ОСОБА_1 - належні їм 5/14 частин житлового будинку АДРЕСА_1 , передавши ОСОБА_6 та ОСОБА_1 у власність наступні приміщення: коридор №1-1, площею 6,20 кв.м., санвузол №1-2, площею 2,80 кв.м., житлова кімната №1-3, площею 13,80 кв.м., житлова кімната №1-4, площею 11,00 кв.м., кухня №1-5, площею 17,00 кв.м. Загальна площа приміщень становить 50,80 кв.м. Ізг осподарські будівель та споруд: прибудова «а», прибудова «а3», сарай «Б», добудова (гараж) «б», вбиральня «Г», погріб «Д», колодязь №1, огорожа №2, ворота з хвірткою №3.
Припинити право спільної часткової власності на житловий будинок, з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_1 .
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, котра може бути подана протягом 30 днів з дня отримання його копії. Учасник справи якому повне заочне рішення не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений у разі пропуску з інших поважних причин.
Рішення може бути оскаржено до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з дня проголошення повного рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, після проголошення повного рішення 7 березня 2026 року, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення виготовлено 05.03.2026 року.

Суддя Кисіль О. А.