ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2026 року 
м. Київ

справа № 120/14651/24
адміністративне провадження № К/990/40165/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: судді-доповідача Берназюка Я.О., суддів Чиркіна С.М. та Шарапи В.М., розглянувши у письмовому провадженні у касаційному порядку адміністративну справу 
за позовом Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради
до ОСОБА_1 
про припинення права на виконання будівельних робіт та скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації,
за касаційною скаргою Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради
на рішення Вінницького окружного адміністративного суду (у складі судді Чернюк А.Ю.) від 03 червня 2025 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду (у складі колегії суддів: Капустинського М.М., Сапальової Т.В., Шидловського В.Б.) від 02 вересня 2025 року,
УСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1. У листопаді 2024 року Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради (далі - Управління ДАБК Одеської міської ради, позивач) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , відповідач), в якому просило:
- припинити право на виконання будівельних робіт, набуте ОСОБА_1 на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659 на об`єкт «Капітальний ремонт нежитлової будівлі літ. «а» за адресою: АДРЕСА_1 »; 
- скасувати реєстрацію декларації ОСОБА_1 про готовність до експлуатації об`єкта від 26 серпня 2024 року № ОД101240822846 на вказаний об`єкт нерухомості.
2. На обґрунтування позовних вимог Управління ДАБК Одеської міської ради зазначало, що ОСОБА_1 здійснив реконструкцію нежитлової будівлі літ. «а» на АДРЕСА_1 шляхом демонтажу існуючих основних приміщень будівлі № 3 та № 4 згідно з технічним паспортом, виготовленим 17 грудня 2018 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Подольська інжинирінгова компанія» (далі - ТОВ «Подольська інжинирінгова компанія»), зі зміною геометричних розмірів. 
Робочий проєкт не передбачав втручання в основні несучі конструкції будівлі, проте загальна площа будівлі, яка відповідно до правовстановлюючих документів становила 103,4 кв. м, після проведення будівельних робіт становила 56,8 кв. м, що потребувало отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки та наявності інформації щодо права власності або користування земельною ділянкою відповідно до статті 26 та 29 Закону України від 17 лютого 2011 року № 3038-VI «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VI). 
У повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта ОСОБА_1 вказував про те, що містобудівні умови та обмеження на проєктування будівництва не видавалися на підставі пункту 27 Переліку об`єктів будівництва, для проектування яких містобудівні умови та обмеження не надаються, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 06 листопада 2017 року № 289 (далі - Перелік № 289); в інформаційній системі містобудівного кадастру міста Одеси також не міститься інформація щодо отримання містобудівних умов та обмежень для проєктування об`єкта з реконструкції нежитлової будівлі літ. «а» на АДРЕСА_1 . 
Таким чином, виявлені під час обстеження 16 серпня 2024 року факти підтверджують наведення відповідачем недостовірних даних у поданих відповідачем повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта. 
3. ОСОБА_1 не визнав позов, у відзиві на позовну заяву вказував, що 05 березня 2024 року звертався до Департаменту архітектури та містобудування Одеської міської ради (далі - Департамент) щодо видачі містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на об`єкт будівництва «Капітальний ремонт нежитлової будівлі літ. «а» за адресою: АДРЕСА_1 », проте Департамент 30 квітня 2024 року відмовив у видачі містобудівних умов та обмежень у зв`язку з відсутністю у пакеті документів відомостей щодо намірів забудови нежитлової будівлі літ. «а». 
На повторне його звернення 22 травня 2024 року Департамент листом від 12 червня 2024 року (№ LC01:9235-6162-7635-0896) повідомив, що містобудівні умови та обмеження не надаються відповідно до пункту 27 Переліку № 289, а 21 червня 2024 року вже прийняв рішення (№ MU01: 8065-4602-5886-6516) про відмову у видачі містобудівних умов та обмежень з цих же підстав. 
Згодом 25 липня 2024 року він подав до Управління ДАБК Одеської міської ради через Центр надання адміністративних послуг Одеської міської ради (далі - ЦНАП) повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1), яке Управління повернуло документи на доопрацювання для зазначення замовником будівництва поштової адреси, генерального проєктувальника, узгодження номеру договора на розробку проєктної документації, зазначеного у повідомленні, з Реєстром будівельної діяльності, та упорядкування інформації щодо загальної площі об`єкта в частині техніко-економічних показників; водночас за результатом перевірки відомостей щодо виду будівництва Управління ДАБК Одеської міської ради не виявило помилок. Допрацьований пакет документів був поданий 05 серпня 2024 року, а 12 серпня 2024 року Управління ДАБК Одеської міської ради зареєструвало повідомлення про початок виконання будівельних робіт. 
Під час проведення робіт з капітального ремонту нежитлової будівлі літ. «а» на вулиці Левітана, 114-ж у місті Одесі робочий проєкт не передбачав втручання в основні несучі конструкції будівлі. 
21 серпня 2024 року на об`єкт будівництва було виготовлено технічний паспорт № ТІ01:9580:5121-4904-6997; 22 серпня 2024 року відповідач подав до Управління ДАБК Одеської міської ради декларацію про готовність до експлуатації об`єкта, а 03 жовтня 2024 року - зареєстрував право власності на нежитлову будівлю, загальною площею 56,8 кв. м.
На думку відповідача, у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта він надав достовірні дані щодо виду будівництва, а Управління ДАБК Одеської міської ради перевірило такі документи та прийняло рішення про їх реєстрацію; капітальний ремонт спірної нежитлової будівлі здійснювався відповідно до закону, із затвердженою проєктною документацією, отриманням дозвільних документів на проведення таких будівельних робіт, з отриманням відповідного листа від Департаменту про те, що містобудівні умови та обмеження не надаються. 
Після реєстрації права власності на закінчений будівництвом об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкта до експлуатації, остання вичерпує свою дію.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій 
4. Вінницький окружний адміністративний суд рішенням від 03 червня 2025 року, залишеним без змін постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2025 року, відмовив у задоволенні позову. 
5. Суди першої та апеляційної інстанцій мотивували свої рішення тим, що встановлення факту самочинного будівництва та застосування заходів реагування у вигляді припинення права на виконання будівельних робіт і скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації можливе виключно за результатами здійснення державного архітектурно-будівельного контролю у формах та порядку, визначених Законом № 3038-VI і Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553). 
При цьому Порядок взаємодії виконавчих органів, комунальних підприємств, установ, закладів та організацій Одеської міської ради з питань, пов`язаних із виявленням самочинного будівництва у місті Одесі та вжиттям заходів реагування, затверджений рішенням Виконавчого комітету Одеської міської ради від 29 березня 2018 року № 135 (далі - Порядок № 135), не встановлює самостійної процедури державного архітектурно-будівельного контролю та не може бути підставою для встановлення факту самочинного будівництва без проведення позапланової перевірки, складення акта та винесення припису у порядку, визначеному Законом № 3038-VI та Порядком № 553. 
Оскільки у спірних правовідносинах позивач не проводив позапланову перевірку, не складав акт перевірки та не видавав відповідачу обов`язковий до виконання припис про усунення порушень, суди дійшли висновку про відсутність належної процедурної передумови для звернення до суду з відповідними позовними вимогами.
Крім того, суди попередніх інстанцій виходили з того, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларація про готовність об`єкта до експлуатації були належним чином зареєстровані органом державного архітектурно-будівельного контролю на підставі поданих замовником документів, а відповідач отримав лист Департаменту про відсутність підстав для надання містобудівних умов та обмежень відповідно до пункту 27 Переліку № 289. 
За таких обставин суди дійшли висновку, що позивач не довів факту внесення відповідачем недостовірних даних до повідомлення та декларації у розумінні частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, а отже - не підтвердив наявності ознак самочинного будівництва. 
Окремо суди зазначили, що на момент звернення з позовом будівельні роботи були завершені, декларацію про готовність об`єкта до експлуатації зареєстровано, а право власності на об`єкт оформлено, у зв`язку з чим повідомлення про початок виконання будівельних робіт як акт одноразового застосування вичерпало свою дію, що унеможливлює припинення права на виконання будівельних робіт.
Короткий зміст та обґрунтування вимог касаційної скарги
6. Не погодившись із судовими рішеннями суду першої та апеляційної інстанцій, позивач подав до Верховного Суду касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2025 року, направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції 
7. На обґрунтування касаційної скарги Управління ДАБК Одеської міської ради зазначає, що суди першої і апеляційної інстанцій неправильно застосували положення статей 26, 29, частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, статті 376 Цивільного кодексу України, пунктів 3.1, 3.21, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», а також не врахували висновки щодо застосування статті 39-1 Закону № 3038-VI, викладені у постановах Верховного Суду від 19 серпня 2020 року у справі № 826/6660/16, від 20 липня 2022 року у справі № 640/18400/18, від 14 червня 2023 року у справі № 826/22842/15 та від 30 липня 2025 року у справі № 420/10013/23 (щодо наслідків встановлення очевидної недостовірності даних, зазначених у деклараціях), від 07 березня 2023 року у справі № 420/9217/21 та від 29 березня 2023 року у справі № 640/1990/22 (щодо ознак здійснення самочинного будівництва).
Суди першої та апеляційної інстанцій не встановили наявність або відсутність ознак самочинного будівництва згідно зі статтею 376 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), не дослідили зібрані у справі докази. 
На думку Управління ДАБК Одеської міської ради, воно довело належними та допустимими доказами здійснення відповідачем будівництва зі зміною геометричних розмірів фундаментів у плані, а суди попередніх інстанцій вдалися до надмірного формалізму. 
Процесуальні дії у справі та клопотання учасників справи
8. 23 жовтня 2025 року Управління ДАБК Одеської міської ради подало до Верховного Суду касаційну скаргу.
9. Верховний Суд ухвалою від 25 листопада 2025 року відкрив касаційне провадження.
10. ОСОБА_1 отримав копію зазначеної ухвали 30 грудня 2025 року, проте в установлений судом строк не скористався правом подати до суду касаційної інстанції відзив на касаційну скаргу Управління ДАБК Одеської міської ради.
11. Верховний Суд ухвалою від 18 лютого 2026 року призначив справу до розгляду в порядку письмового провадження за наявними матеріалами без повідомлення та виклику учасників справи колегією у складі трьох суддів з 19 лютого 2026 року.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
12. Суди попередніх інстанцій на підставі наявних у матеріалах справи доказів встановили, що 05 березня 2024 року ОСОБА_1 звернувся до Департаменту із заявою про видачу містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки на об`єкт «Капітальний ремонт нежитлової будівлі літ. «а» за адресою: АДРЕСА_1».
13. 30 квітня 2024 року Департамент відмовив у видачі містобудівних умов та обмежень (рішення № МU01:3693-2754-7003-8977), оскільки заявник подав неповний пакет документів - зокрема, не надав відомостей щодо намірів забудови стосовно зазначеної будівлі.
14. 22 травня 2024 року відповідач повторно звернувся до Департаменту з аналогічним запитом.
15. 12 червня 2024 року Департамент надіслав відповідачу лист № LC01:9235-6162-7635-0896, в якому повідомив, що містобудівні умови та обмеження на цей об`єкт не видаються згідно з пунктом 27 Переліку № 289, оскільки капітальний ремонт будівель і споруд не потребує їх отримання.
16. 21 червня 2024 року Департамент оформив рішення про відмову у видачі містобудівних умов та обмежень № МU01:8065-4602-5886-6516 з тих самих підстав, послався на раніше виданий лист № LC01:9235-6162-7635-0896.
17. 28 березня 2024 року відповідач уклав договір № 34/24 з ФОП ОСОБА_2 на розроблення проєктної документації. Головний інженер проєкту розробив робочий проєкт на підставі правовстановлюючих документів на нерухоме майно, візуального обстеження та обмірів об`єкта. Проєктом передбачено: ремонт мощення навколо будівлі, гідроізоляцію фундаменту і стін, заміну покриття та стелі, улаштування трьох монолітних плит входу - без втручання в основні несучі конструкції.
18. 20 червня 2024 року ТОВ «Рембудконсалтинг» провело експертизу проєктної документації та склало експертний звіт № 223/24-РБК/ЕЗ щодо міцності, надійності та довговічності об`єкта.
19. 25 липня 2024 року ОСОБА_1 через ЦНАП подав до Управління ДАБК Одеської міської ради повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті з незначними наслідками (СС1).
20. Управління ДАБК Одеської міської ради повернуло повідомлення на доопрацювання (витяг № ОД051240725193), зазначивши такі недоліки: заявник не в повному обсязі вказав поштову адресу замовника та генерального проєктувальника, номер договору на розроблення проєктної документації не узгоджувався з реєстром будівельної діяльності, а інформація щодо загальної площі об`єкта в частині техніко-економічних показників потребувала впорядкування.
21. 05 серпня 2024 року відповідач усунув зауваження та повторно подав до Управління ДАБК Одеської міської ради доопрацьоване повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
22. 12 серпня 2024 року Управління ДАБК Одеської міської ради зареєструвало повідомлення та видало відповідачу витяг з Реєстру будівельної діяльності (реєстраційний номер № ОД051240805659). У повідомленні відповідач зазначив вид будівництва - капітальний ремонт, клас наслідків - СС1, спосіб будівництва - господарський, загальну площу об`єкта - 56,8 кв. м, поверховість - 1 поверх, а також вказав, що документ на земельну ділянку відсутній з підставою: реконструкція або капітальний ремонт без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані.
23. 16 серпня 2024 року представник Управління ДАБК Одеської міської ради обстежив об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 і склав акт обстеження, в якому зафіксував, що замовник фактично здійснив реконструкцію нежитлової будівлі літ. «а» шляхом демонтажу основних приміщень (№ 3 та № 4 згідно з технічним паспортом ТОВ «Подольська інжинирінгова компанія» від 17 грудня 2018 року) зі зміною геометричних розмірів.
24. 21 серпня 2024 року було виготовлено технічний паспорт № ТІ01:9580:5121-4904-6997 на об`єкт за вказаною адресою. Підставою для повторної технічної інвентаризації стало прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта після капітального ремонту.
25. 22 серпня 2024 року відповідач через ЦНАП подав до Управління ДАБК Одеської міської ради декларацію про готовність об`єкта до експлуатації (вхідний номер № СА01:0280-3934-2771-5658).
26. 26 серпня 2024 року Управління ДАБК Одеської міської ради зареєструвало декларацію про готовність об`єкта до експлуатації та видало відповідачу витяг з Реєстру будівельної діяльності (реєстраційний номер № ОД101240822846). Реєстрацію здійснила головний спеціаліст відділу дозвільно-декларативних процедур ОСОБА_3 .
27. 03 жовтня 2024 року ОСОБА_1 на підставі зазначеного витягу зареєстрував право власності на нежитлову будівлю загальною площею 56,8 кв. м за адресою: АДРЕСА_1 (номер відомостей про речове право: 30013025, реєстраційний номер витягу з ДРРП: 397752928).
28. Покликаючись на те, що відповідач фактично здійснив реконструкцію будівлі, а не задекларований ним капітальний ремонт, і тим самим вніс недостовірні дані до повідомлення про початок будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації, Управління ДАБК Одеської міської ради звернулося до суду з позовом про скасування реєстрації цієї декларації та припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, оскільки реконструкція потребувала отримання містобудівних умов та обмежень відповідно до статей 26 та 29 Закону № 3038-VI.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Оцінка висновків судів попередніх інстанцій і доводів учасників справи
29. Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам касаційної скарги, а також враховуючи межі касаційного перегляду справи, визначені статтею 341 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), Верховний Суд виходить із такого.
30. Згідно з частиною четвертою статті 328 КАС України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
31. Відповідно до частин першої, другої і третьої статті 242 КАС України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
32. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
33. Крім того, стаття 2 та частина четверта статті 242 КАС України встановлюють, що судове рішення має відповідати завданню адміністративного судочинства, а саме бути справедливим та неупередженим, своєчасно вирішувати спір у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
34. Зазначеним вимогам процесуального закону рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року та постанова Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2025 року не відповідають, оскільки викладені у касаційній скарзі Управління ДАБК Одеської міської ради доводи є обґрунтованими, з огляду на таке.
35. Відповідно до частини першої статті 9 Закону України від 20 травня 1999 року № 687-XIV «Про архітектурну діяльність» (далі - Закон № 687-XIV) будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності".
36. Порядок виконання підготовчих та будівельних робіт затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466). 
37. Пункт 4-1 Порядку № 466 у редакції, чинній до 19 червня 2025 року, передбачав, що документи, що надають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, подаються за вибором замовника до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю особисто через центр надання адміністративних послуг або через електронний кабінет шляхом подання засобами програмного забезпечення Єдиного державного веб-порталу електронних послуг або заповнюються та надсилаються поштовим відправленням з описом вкладення до центру надання адміністративних послуг.
38. Пунктом 5 Порядку № 466 встановлено, що будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою, або договору суперфіцію та подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1).
39. Згідно з пунктом 6 Порядку № 466 документи, що надають право на виконання підготовчих робіт, діють до моменту отримання права на виконання будівельних робіт; документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
40. Водночас пунктом 7 Порядку № 466 передбачено виняток: реконструкція, реставрація або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їхніх фундаментів у плані, реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення, а також комплексна реконструкція кварталів (мікрорайонів) застарілого житлового фонду і нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури відповідно до містобудівної документації на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на відповідних землях державної чи комунальної власності можуть здійснюватися за відсутності документа, що засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
41. Пунктом 8 Порядку № 466 встановлено, що контроль за виконанням підготовчих та будівельних робіт здійснюється відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю. При цьому, згідно з пунктом 11 Порядку № 466, замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні, за виконання будівельних робіт без подання повідомлення та за порушення вимог, визначених цим Порядком, відповідно до Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» та Кодексу України про адміністративні правопорушення.
42. Пунктом 13 Порядку № 466 визначено, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
43. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єктах з незначними наслідками (СС1), визначена додатком 2-1 до Порядку № 466, у розділі «Вид будівництва» передбачає вибір видів будівельних робіт: нове будівництво, реконструкція, капітальний ремонт; у розділі «Відомості про земельні ділянки»: кадастровий номер, документ, що посвідчує право на земельну ділянку, площа, цільове призначення; за відсутності документа, який посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою вибір здійснюється між позиціями: реконструкція або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані; реконструкція або капітальний ремонт автомобільних доріг, залізничних колій, ліній електропередачі, зв`язку, трубопроводів, інших лінійних комунікацій у межах земель їх розміщення; нове будівництво об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури на замовлення органів державної влади чи органів місцевого самоврядування на землях державної чи комунальної власності. 
44. Таким чином, замовник будівництва при поданні повідомлення зобов`язаний обрати саме той вид будівельних робіт, який відповідає фактичному характеру запланованих робіт, що безпосередньо впливає на обсяг документів, які додаються до повідомлення, зокрема на необхідність подання документа про право на земельну ділянку.
45. Зазначений у додатку 2-1 до Порядку № 466 вид будівельних робіт «Реконструкція або капітальний ремонт об`єктів будівництва без зміни зовнішніх геометричних розмірів їх фундаментів у плані» безпосередньо кореспондує пункту 7 Порядку № 466 та означає, що саме у разі обрання цього виду робіт замовник звільняється від обов`язку подавати документ, який засвідчує право власності чи користування земельною ділянкою.
46. Право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації (частина четверта статті 26 Закону № 3038-VI).
47. Фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває у власності або користуванні такої особи, повинна одержати містобудівні умови та обмеження для проектування об`єкта будівництва (частина друга статті 29 Закону № 3038-VI).
48. Тобто, якщо роботи передбачають зміну зовнішніх геометричних розмірів фундаментів будівлі у плані, замовник зобов`язаний мати або отримати документ на земельну ділянку і містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки відповідно до статей 26 та 29 Закону № 3038-VI.
49. Водночас пункт 27 Порядку № 289 передбачає, що для проєктування реставрації та капітального ремонту будівель і споруд містобудівні умови та обмеження не надаються.
50. Пунктом 15 Порядку № 466 передбачено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні про початок виконання будівельних робіт, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово повідомляє про це замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення. Замовник (його уповноважена особа) протягом трьох робочих днів з дня отримання від органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення про виявлення недостовірних даних або самостійного виявлення технічної помилки у поданому повідомленні зобов`язаний надіслати до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю повідомлення за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 з виправленими (достовірними) даними щодо інформації, яка потребує змін.
51. У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проєкту або будівельного паспорта, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю видає припис про зупинення підготовчих або будівельних робіт та звертається до суду з позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
52. Право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю: у разі подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання підготовчих або будівельних робіт; у разі отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
53. Щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), за приписами пункту 1 частини першої статті 34 та частини першої статті 36 Закону № 3038-VI, замовник має право виконувати будівельні роботи після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю.
54. Частина друга статті 34 Закону № 3038-VI визначає, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт є чинним до завершення будівництва.
55. При цьому, згідно з приписами частини восьмої статті 36 та частини десятої статті 39 Закону № 3038-VI, замовник будівництва відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданих ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
56. Частиною другою статті 39-1 Закону № 3038-VI встановлено, що у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до адміністративного суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
57. Таким чином, подання замовником будівництва повідомлення про початок виконання будівельних робіт та/або декларації про готовність об`єкта до експлуатації є предметом перевірки органом державного архітектурно-будівельного контролю, який у разі виявлення факту подання недостовірних даних повинен звертатися до адміністративного суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації про готовність об`єкта до експлуатації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
58. Пунктами 3.21, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво» зі Зміною № 1 та Зміною № 2 визначено, що реконструкція - це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (загальна площа, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його техніко-економічного рівня, доступність для маломобільних груп населення.
59. Капітальний ремонт - сукупність робіт на об`єкті, прийнятому в експлуатацію, без зміни його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, що передбачають: втручання у несучі та/або огороджувальні конструкції, у інженерні системи загального користування у зв`язку з їх фізичною зношеністю, руйнуванням та/або з метою покращення їх експлуатаційних показників (за необхідності), у тому числі з метою термомодернізації; благоустрій території, у тому числі щодо забезпечення доступності для маломобільних груп населення.
60. Ключовим критерієм розмежування реконструкції та капітального ремонту є зміна геометричних розмірів об`єкта та основних техніко-економічних показників (функціонального призначення). Реконструкція за своєю правовою природою передбачає зміну геометричних розмірів об`єкта (висоти, площі забудови, об`єму) та/або його функціонального призначення. Капітальний ремонт, навпаки, виключає будь-яку зміну геометричних розмірів та функціонального призначення об`єкта.
61. При цьому, як випливає з системного аналізу пункту 7 Порядку № 466 та додатка 2-1 до Порядку № 466, реконструкція може здійснюватися як зі зміною, так і без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів об`єкта у плані. Реконструкція без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані (за якої змінюється лише внутрішнє планування) може здійснюватися без документа на земельну ділянку (пункт 7 Порядку № 466) та без отримання містобудівних умов та обмежень (пункт 27 Переліку № 289).
62. Натомість реконструкція зі зміною зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані потребує наявності документа на земельну ділянку (пункт 5 Порядку № 466) та отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки відповідно до статей 26, 29 Закону № 3038-VI.
63. Отже, якщо внаслідок виконання будівельних робіт змінюються геометричні розміри будівлі або її основні техніко-економічні показники (зокрема загальна площа) - такі роботи слід кваліфікувати саме як реконструкцію, незалежно від того, як їх було задекларовано замовником будівництва. Якщо така реконструкція супроводжується зміною зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані, замовник не може скористатися винятком, передбаченим пунктом 7 Порядку № 466, і зобов`язаний подати документ на земельну ділянку і отримати містобудівні умови та обмеження.
64. Верховний Суд застосовує принцип переваги суті над формою (substance over form), згідно з яким правова кваліфікація дій суб`єкта містобудування має здійснюватися на підставі фактичних наслідків таких дій (зміна площі, демонтаж конструкцій), а не лише на підставі обраної замовником назви робочого проєкту. 
65. Самовільна зміна замовником будівництва правового режиму об`єкта будівництва шляхом кваліфікації реконструкції як капітального ремонту з метою ухилення від обов`язкового отримання містобудівних умов та обмежень є зловживанням декларативним принципом, порушенням принципу добросовісності і не може породжувати правових наслідків.
66. У справі, що розглядається, суди попередніх інстанцій встановили, що загальна площа нежитлової будівлі літ. «а» за адресою: місто Одеса, вулиця Левітана, 114-ж відповідно до правовстановлюючих документів становила 103,4 кв. м, тоді як після проведення будівельних робіт - 56,8 кв. м. 
67. Зменшення площі об`єкта на 46,6 кв. м, що сталося внаслідок демонтажу основних приміщень № 3 та № 4, згідно з технічним паспортом ТОВ «Подольська інжинирінгова компанія» від 17 грудня 2018 року зі зміною геометричних розмірів, свідчить про зміну геометричних розмірів будівлі та основних техніко-економічних показників, що за визначенням пунктів 3.21, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014 є ознакою реконструкції, а не капітального ремонту.
68. Водночас проєктна документація, розроблена на замовлення ОСОБА_1 , що була зареєструвана в Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва, стосувалася капільного ремонту, хоча фактично в результаті виконаних робіт було демонтовано приміщення № 3 та № 4, що призвело до зменшення загальної площі будівлі з 103,4 кв. м до 56,8 кв. м. 
69. Тобто проєктна документація була складена таким чином, щоб формально відповідати ознакам капітального ремонту без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані, що давало підстави не подавати документи, які засвідчують право на земельну ділянку, й уникнути необхідності отримання містобудівних умов та обмежень.
70. У такому разі виконання будівельних робіт за місцем розташування нежитлової будівлі літ. «а» на вулиці Левітана, 114-ж у місті Одесі ОСОБА_1 мав отримати містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки, видача яких відповідно до статей 26, 29 Закону № 3038-VI потребує надання, серед іншого, копії документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою. 
71. Водночас кваліфікація відповідачем фактично виконаних робіт як капітального ремонту без зміни зовнішніх геометричних розмірів фундаментів у плані звільняла його від обов`язку подавати документи на землю відповідно до пункту 7 Порядку № 466 і отримати містобудівні умови та обмеження.
72. Таким чином, обрання ОСОБА_1 виду будівництва «капітальний ремонт» у повідомленні та декларації було зумовлене не фактичним характером робіт, а небажанням або неможливістю виконати вимоги закону, встановлені для реконструкції.
73. Верховний Суд особливо наголошує на тому, що ОСОБА_1 подав до Департаменту проєктну документацію саме на капітальний ремонт нежитлової будівлі. За таких обставин відповідь Департаменту про те, що містобудівні умови та обмеження не надаються відповідно до пункту 27 Переліку № 289 була єдиною можливою відповіддю на звернення щодо капітального ремонту, оскільки для капітального ремонту будівель і споруд містобудівні умови та обмеження дійсно не надаються. Однак це не означає, що фактично виконані роботи відповідали задекларованому виду будівництва.
74. Інакше кажучи, Департамент надав відповідь на підставі тих відомостей, які були зазначені у зверненні замовника будівництва, - а саме на підставі кваліфікації робіт як капітального ремонту. 
75. Проте фактичний характер виконаних робіт (демонтаж приміщень зі зміною геометричних розмірів та зменшення загальної площі з 103,4 кв. м до 56,8 кв. м) свідчить про реконструкцію, для якої отримання містобудівних умов та обмежень є обов`язковим відповідно до статей 26, 29 Закону № 3038-VI. Таким чином, лист Департаменту не може слугувати підтвердженням правомірності виконаних робіт, оскільки він був виданий за хибних передумов щодо виду будівництва.
76. Верховний Суд звертає увагу на те, що у правовідносинах у сфері містобудування замовник будівництва зобов`язаний діяти добросовісно. При цьому подання недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та/або декларації про готовність об`єкта до експлуатації суперечить принципу заборони суперечливої поведінки (venire contra factum proprium), згідно з яким особа не може посилатися на набуте нею право, якщо таке право виникло внаслідок свідомого введення органу державної влади в оману.
77. Тому орган державного архітектурно-будівельного контролю, виявивши факт недобросовісної поведінки суб`єкта містобудування шляхом надання недостовірних даних у декларативних документах, зобов`язаний вжити заходів для припинення порушення публічного інтересу у сфері містобудування та забезпечення законності у цій сфері.
78. Подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації - це різні у часовому вимірі юридично значимі дії замовника будівництва, які є окремими предметами перевірки органу державного архітектурно-будівельного контролю.
79. Таким чином, до реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, у разі виявлення факту подання недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт, орган державного архітектурно-будівельного контролю має звернутися до суду з позовом про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт; після реєстрації - про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
80. Зазначене узгоджується з усталеною правовою позицією Верховного Суду, сформульованою у постановах від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а, від 05 червня 2019 року у справі № 815/3172/18, від 23 липня 2019 року у справі № 826/5607/17, від 01 жовтня 2019 року у справі № 826/9967/18, від 09 червня 2021 року у справі № 826/2123/18, від 18 червня 2021 року у справі № 420/3572/19, від 04 серпня 2021 року у справі № 640/20369/18, від 24 жовтня 2022 року у справі № 640/22599/19, від 14 червня 2023 року у справі № 320/8929/21, яка зводиться до того, що з моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, з якою пов`язується закінчення будівництва об`єкта містобудування, повідомлення про початок виконання будівельних робіт вичерпує свою дію.
81. У справі, що розглядається, 26 серпня 2024 року Управління ДАБК Одеської міської ради зареєструвало декларацію про готовність до експлуатації об`єкта № ОД101240822846 і з цього моменту повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659 вичерпало свою дію.
82. Верховний Суд додатково підкреслює, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування, який породжує право на виконання будівельних робіт та є чинним до завершення будівництва. Після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації будівництво вважається завершеним, а право на виконання будівельних робіт, набуте на підставі повідомлення, є реалізованим. Із цього моменту повідомлення як правовстановлюючий акт вичерпує свою дію у часі відповідно до частини другої статті 34 Закону № 3038-VI.
83. Крім того, формулювання статті 39-1 Закону № 3038-VI «припинення права на початок виконання будівельних робіт» буквально передбачає припинення права, яке ще реалізується. Припинення права на виконання будівельних робіт після завершення цих робіт позбавлене практичного сенсу, оскільки такого права фактично більше не існує.
84. Більше того, після реєстрації ОСОБА_1 права власності на нежитлову будівлю загальною площею 56,8 кв. м (03 жовтня 2024 року) декларація про готовність об`єкта до експлуатації від 26 серпня 2024 року № ОД101240822846 також втратила свою дію. Зазначене узгоджується з усталеною правовою позицією Верховного Суду, сформульованою у постановах від 02 жовтня 2018 року у справі № 465/1461/16-а, від 24 жовтня 2022 року у справі № 640/22599/19, від 14 червня 2023 року у справі № 320/8929/21, від 11 червня 2024 року у справі № 640/19122/21, відповідно до якої з моменту реєстрації права власності на утворені у результаті проведеної реконструкції об`єкти, декларація про готовність об`єкта до експлуатації новоствореного об`єкта містобудування також вичерпує свою дію.
85. Проте Верховний Суд наголошує, що вичерпання дії декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повідомлення про початок виконання будівельних робіт як правовстановлюючих актів не означає неможливості скасування їх реєстрації як записів у Реєстрі будівельної діяльності. Чинність повідомлення та декларації як правовстановлюючих актів та юридична сила записів у публічному реєстрі не є тотожними.
86. Водночас реєстрація повідомлення про початок виконання будівельних робіт через електронний кабінет замовника будівництва здійснюється в результаті надання адміністративної послуги у сфері містобудування в електронній формі. Рішення про таку реєстрацію, прийняте в автоматичному порядку за допомогою програмних засобів, є індивідуальним актом суб`єкта владних повноважень, яке може бути визнано протиправним та скасовано у порядку, передбаченому пунктом 1 частини першої статті 5 КАС України, за наявності підстав вважати, що такий акт прийнятий на підставі недостовірних даних або що підстави для його прийняття відпали.
87. Скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації з підстав подання недостовірних даних щодо виду будівництва створює передумови для правової оцінки такого об`єкта як самочинного будівництва у разі встановлення критеріїв, визначених статтею 376 ЦК України та статтею 39-1 Закону № 3038-VI. Оскільки ці ж недостовірні дані містились і у повідомленні, на підставі якого було набуто право на виконання будівельних робіт, таке право не може вважатися законно реалізованим.
88. Отже, запис у Реєстрі будівельної діяльності про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659 ґрунтується на тих самих недостовірних даних щодо виду будівництва, що зазначені і в декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 26 серпня 2024 року № ОД101240822846.
89. Відповідно до абзацу другого частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI відомості про набрання законної сили судовим рішенням про припинення права на початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
90. Згідно зі статтею 22-2 Закону № 3038-VI Реєстр будівельної діяльності є складовою Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва і містить відомості, зокрема, документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт та документи, що засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів.
91. Водночас невід`ємною архівною складовою частиною Реєстру будівельної діяльності є єдиний реєстр документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт, засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів (абзац 5 частини другої статті 22-1 Закону № 3038-VI).
92. У пункті 149 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 червня 2021 року № 681 (далі - Порядок № 681), визначено, що через електронний кабінет уповноваженої особи виконавчого органу з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільської, селищної, міської ради, структурного підрозділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської, Севастопольської міської держадміністрації в частині надання адміністративних послуг у сфері будівництва та інших послуг, визначених цим Порядком, здійснюється, зокрема, реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації, повернення декларації на доопрацювання, внесення змін до зареєстрованої в установленому порядку декларації про початок виконання підготовчих та/або будівельних робіт; внесення відомостей про повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт, внесення змін до них, скасування їх реєстрації.
93. Таким чином, Закон № 3038-VI та Порядок № 681 передбачають не лише припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, а й скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
94. У пункті 15 Порядку № 681 визначено, що функціональними можливостями електронної системи забезпечується, зокрема, об`єктивність, актуальність, достовірність, повнота та захищеність інформації, відомостей (даних), які містяться в електронній системі, від несанкціонованих змін; проведення автоматичного аналізу поданих/внесених даних щодо їх повноти, відповідності формату, логічності та достовірності поданих електронних документів для отримання адміністративних послуг та інших послуг у сфері будівництва та відомостей, які вносяться до Реєстру будівельної діяльності електронної системи, у тому числі з урахуванням критеріїв рівня ризику.
95. Позовна вимога Управління ДАБК Одеської міської ради про припинення права на виконання будівельних робіт, набутого на підставі повідомлення від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659, за своїм змістом спрямована на усунення з Реєстру будівельної діяльності запису, який ґрунтується на недостовірних даних. Суди попередніх інстанцій правильно встановили, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт вичерпало свою дію з моменту реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації (26 серпня 2024 року), а тому припинення права виконання будівельних робіт є неможливим, проте мотиви, з яких суди відмовили у задоволенні цієї позовної вимоги, є неповними.
96. Суди першої та апеляційної інстанцій не врахували, що скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта з незначними наслідками (СС1) від 26 серпня 2024 року № ОД101240822846 з підстав подання недостовірних даних змінює правовий стан об`єкта будівництва, оскільки такий об`єкт втрачає статус прийнятого в експлуатацію у розумінні статті 39 Закону № 3038-VI. За таких обставин об`єкт підлягає правовій оцінці з урахуванням частини другої статті 39-1 цього Закону, що зумовлює необхідність приведення у відповідність пов`язаних записів у Реєстрі будівельної діяльності.
97. Зазначене зумовлює необхідність приведення у відповідність усіх пов`язаних записів у Реєстрі будівельної діяльності, зокрема запису про реєстрацію повідомлення про початок виконання будівельних робіт, яке містить ті самі недостовірні дані.
98. Припинення права на виконання будівельних робіт реалізується виключно через внесення відповідних відомостей до Реєстру будівельної діяльності. Тобто вимога про припинення такого права за своєю правовою сутністю охоплює і вимогу про скасування реєстрації повідомлення, на підставі якого це право було набуто.
99. Таким чином, скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659 є належним та ефективним способом реалізації позовної вимоги Управління ДАБК Одеської міської ради після скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, яка за своїм змістом зводиться до усунення з Реєстру будівельної діяльності запису, що ґрунтується на недостовірних даних.
100. Водночас Верховний Суд звертає особливу увагу на те, що за відсутності містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки, отримання яких є обов`язковим для реконструкції зі зміною геометричних розмірів відповідно до статей 26, 29 Закону № 3038-VI, сам факт реєстрації права власності на об`єкт нерухомості не може бути визначальним для оцінки правомірності будівництва. Державна реєстрація визначає лише момент, після якого виникає право власності, за наявності інших юридичних фактів, передбачених законом як необхідних для виникнення права власності.
101. Формулювання положень статті 376 ЦК України виключають можливість існування інших способів легітимізації самочинного будівництва та набуття права власності на таке нерухоме майно. Реєстрація права власності на самочинне будівництво за особою, що здійснила самочинне будівництво, у силу наведених вище положень законодавства не змінює правовий режим такого будівництва як самочинного.
102. Отже, посилання відповідача на реєстрацію права власності на нежитлову будівлю як на підставу, що виключає можливість скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повідомлення про початок виконання будівельних робіт, є необґрунтованим. За відсутності містобудівних умов та обмежень, які є обов`язковими для реконструкції, запис про реєстрацію права власності не може бути визначальною обставиною, що перешкоджає скасуванню реєстрації декларації та повідомлення, які ґрунтуються на недостовірних даних щодо виду будівництва.
103. Зазначене зумовлює висновок Верховного Суду про те, що декларація про готовність до експлуатації об`єкта від 26 серпня 2024 року № ОД101240822846 та повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659, реєстрація яких здійснена на підставі недостовірних даних щодо виду будівництва (капітальний ремонт замість реконструкції), мають бути скасованими як такі, що ґрунтуються на відомостях, які не відповідають фактичному характеру виконаних будівельних робіт.
104. Залишення в Реєстрі будівельної діяльності записів про реєстрацію повідомлення та декларації за умови, коли фактично виконані роботи є реконструкцією, що потребувала отримання містобудівних умов та обмежень, яких замовник не отримав, - створює невідповідність відомостей Реєстру фактичному правовому стану, порушує принцип достовірності публічних реєстрів та публічний інтерес у сфері містобудівного контролю.
105. Достовірність відомостей Реєстру є необхідною умовою забезпечення публічного інтересу у сфері містобудівної діяльності. Відомості, що містяться в єдиній державній електронній системі у сфері будівництва, є достовірними, а також відкритими і загальнодоступними (частина десята статті 22-1 Закону № 3038-VI).
106. Верховний Суд також враховує принцип правової визначеності та публічного інтересу у сфері містобудівної діяльності, який полягає у забезпеченні достовірності відомостей, що містяться у Реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, відповідно до статті 22-1 Закону № 3038-VI.
107. Залишення у Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва відомостей, що ґрунтуються на недостовірних даних, порушує баланс приватного та публічного інтересів і суперечить завданню адміністративного судочинства, визначеному статтею 2 КАС України.
108. Скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта спрямовано на реальне усунення порушення публічного інтересу шляхом приведення відомостей Реєстру будівельної діяльності у відповідність до фактичного правового стану об`єкта будівництва.
109. Такий спосіб судового захисту відповідає принципу пропорційності, оскільки переслідує легітимну мету - забезпечення достовірності Реєстру будівельної діяльності та захист публічного інтересу у сфері містобудування; водночас не встановлює нових обмежень для відповідача, а лише усуває правовий наслідок подання недостовірних даних.
110. При цьому скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації не перешкоджає відповідачеві реалізувати право на забудову земельної ділянки у законний спосіб. Зокрема, ОСОБА_1 має можливість ініціювати процедуру отримання містобудівних умов та обмежень забудови земельної ділянки для виконання реконструкції належної йому нерухомості.
111. Таке втручання у правове становище відповідача є пропорційним та спрямоване виключно на усунення триваючої невідповідності між фактичними характеристиками об`єкта та відомостями публічного реєстру. Також є необхідним для відновлення правопорядку у сфері містобудівної діяльності та не покладає на особу надмірного тягаря, а лише усуває правові наслідки подання недостовірних даних.
112. Адміністративний суд, гарантуючи принцип верховенства права, повинен забезпечувати відображення у публічних реєстрах актуального стану правовідносин. Наявність у Реєстрі будівельної діяльності записів, що ґрунтуються на документах, реєстрація яких здійснена на підставі недостовірних даних, є недопустимою. Отже, скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації є превентивним заходом, що спрямований на недопущення подальшого використання недостовірних відомостей у відповідних правовідносинах.
113. Аналогічного висновку Верховний Суд дійшов у постанові від 16 лютого 2026 року у справі № 640/36731/21 у подібних правовідносинах.
114. Частина друга статті 39-1 Закону № 3038-VI передбачає широкий перелік недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом. Зокрема, самочинним будівництвом є об`єкт, збудований без належно затвердженого проекту. 
115. У справі, що розглядається, ОСОБА_1 задекларував вид будівництва як капітальний ремонт, тоді як фактично здійснив реконструкцію будівлі зі зміною геометричних розмірів, для якої необхідне отримання містобудівних умов та обмежень та розроблення відповідної проєктної документації на реконструкцію, чого зроблено не було.
116. Суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про те, що посилання позивача на Порядок № 135, як на підставу проведення комісійного обстеження об`єкта будівництва замість позапланової перевірки є безпідставним. Зокрема, суд апеляційної інстанції вказав, що Порядком № 135 не визначено іншої процедури здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, ніж у Законі № 3038-VI та Порядку № 553, і що саме з невиконання суб`єктом містобудування припису Порядок № 135 пов`язує право Управління звертатися до суду з позовом.
117. Верховний Суд звертає увагу, що частина друга статті 39-1 Закону № 3038-VI не ставить можливість звернення органу державного архітектурно-будівельного контролю до суду в залежність від обов`язкового проведення перевірки у разі, якщо недостовірність поданих даних є очевидною та підтверджується належними доказами, отриманими у законний спосіб. Зазначене узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постановах від 20 липня 2022 року у справі № 640/18400/18, від 24 квітня 2024 року у справі № 640/31320/20, від 20 січня 2025 року у справі № 520/7198/22 та від 29 січня 2025 року у справі № 640/29330/21.
118. Крім того, постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 року № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану. 
119. За таких обставин Управління ДАБК Одеської міської ради додатково скористалося альтернативним механізмом - обстеженням відповідно до Порядку № 135, який є чинним нормативно-правовим актом органу місцевого самоврядування та безпосередньо стосується виявлення фактів самочинного будівництва.
120. Суди попередніх інстанцій також необґрунтовано визнали помилковими позовні вимоги щодо припинення права на виконання будівельних робіт після реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації, зазначивши, що за своєю правовою природою повідомлення про початок виконання будівельних робіт є актом одноразового застосування і вичерпує свою дію після реєстрації права власності на об`єкт будівництва. При цьому суди послалися на позиції Верховного Суду у постановах від 24 жовтня 2022 року у справі № 640/22599/19, від 14 червня 2023 року у справі № 320/8929/21, від 11 червня 2024 року у справі № 640/19122/21.
121. Однак, як зазначено вище у цій постанові, такі висновки Верховного Суду стосуються правової природи повідомлення як акта, що породжує право на виконання будівельних робіт, та його чинності у часі; вони не виключають можливості скасування реєстрації повідомлення як запису у Реєстрі будівельної діяльності. 
122. Суди попередніх інстанцій фактично позбавили орган ДАБК можливості реагувати на виявлені порушення у сфері містобудівної діяльності та створили ситуацію, за якої замовник, подавши недостовірні дані у повідомленні, після завершення будівництва та реєстрації права власності стає захищеним від будь-якого контролю за законністю здійснених робіт.
123. Також суди першої та апеляційної інстанцій дійшли необґрунтованого висновку про те, що ОСОБА_1 надав у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та у декларації про готовність об`єкта до експлуатації достовірні дані щодо виду будівництва, обґрунтовуючи це тим, що Управління ДАБК Одеської міської ради саме зареєструвало повідомлення та декларацію, а також тим, що Департамент видав лист про те, що містобудівні умови та обмеження не надаються.
124. Факт реєстрації органом ДАБК повідомлення та декларації сам по собі не свідчить про достовірність даних, зазначених у цих документах. 
125. З огляду на пункт 11 Порядку № 466 саме замовник несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні. Реєстрація здійснюється на підставі тих відомостей, які подає замовник; орган ДАБК при реєстрації перевіряє комплектність поданих документів та відповідність зазначених у них даних вимогам законодавства, проте не здійснює виїзного обстеження об`єкта для перевірки фактичного характеру робіт. Стосовно листа Департаменту, як зазначено вище, відповідь Департаменту про те, що містобудівні умови та обмеження не надаються, була зумовлена кваліфікацією робіт у зверненні замовника як капітального ремонту і не може підтверджувати достовірність такої кваліфікації.
126. Суди попередніх інстанцій формально послалися на те, що робочий проєкт не передбачав втручання в основні несучі конструкції будівлі, проте не врахували, що зміна геометричних розмірів та основних техніко-економічних показників є визначальним критерієм розмежування реконструкції та капітального ремонту відповідно до пунктів 3.21, 3.7 ДБН А.2.2-3:2014, а не характер втручання у несучі конструкції.
127. Таким чином, фактичне здійснення відповідачем реконструкції нежитлової будівлі зі зміною геометричних розмірів та основних техніко-економічних показників за відсутності містобудівних умов та обмежень і належно затвердженої проєктної документації на реконструкцію свідчить про подання ним недостовірних даних у повідомленні про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, що, відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, є підставою для скасування реєстрації зазначених декларативних документів.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
128. Відповідно до пункту 3 частини першої статті 349 КАС України суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та (або) апеляційної інстанцій повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення, не передаючи справи на новий розгляд.
129. Згідно з частиною першою статті 351 КАС України суд касаційної інстанції скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 341 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.
130. Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.
131. Судами першої та апеляційної інстанцій неправильно застосовано норми матеріального права, зокрема статті 26, 29, частину другу статті 39-1 Закону № 3038-VI, статтю 376 ЦК України.
132. Проте Верховний Суд вважає, що немає потреби направляти справу на новий розгляд відповідно до статті 353 КАС України, оскільки фактичні обставини у справі встановлені належним чином і не потребують додаткового з`ясування та оцінки доказів.
133. Висновки судів попередніх інстанцій про неможливість задоволення позову з мотивів вичерпання дії повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність об`єкта до експлуатації після завершення будівництва і реєстрації права власності не ґрунтуються на правильному розумінні правової природи відповідних правовстановлюючих актів та не враховують відмінність між їх чинністю та юридичною силою записів у Реєстрі будівельної діяльності.
134. Залишення в публічному реєстрі записів, що ґрунтуються на недостовірних даних, суперечить принципу достовірності державних реєстрів, порушує публічний інтерес у сфері містобудівної діяльності та не відповідає завданню адміністративного судочинства, визначеному статтею 2 КАС України.
135. За таких обставин касаційну скаргу Управління ДАБК слід задовольнити, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2025 року - скасувати з ухваленням нового рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Висновки щодо розподілу судових витрат
136. Враховуючи, що рішення Суду приймається на користь суб`єкта владних повноважень, підстави для розподілу судових витрат, відповідно до статті 139 КАС України, немає.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 351, 355, 356, 359 КАС України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу Управління Державного архітектурно-будівельного контролю Одеської міської ради задовольнити.
Рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 03 червня 2025 року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02 вересня 2025 року у справі № 120/14651/24 скасувати, ухвалити нове рішення про задоволення позову.
Скасувати реєстрацію поданого ОСОБА_1 повідомлення від 12 серпня 2024 року № ОД051240805659 про початок виконання будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), на об`єкт «Капітальний ремонт нежитлової будівлі літ. «а» за адресою: АДРЕСА_1».
Скасувати реєстрацію декларації ОСОБА_1 від 26 серпня 2024 року № ОД101240822846 про готовність до експлуатації об`єкта «Капітальний ремонт нежитлової будівлі літ. «а» за адресою: АДРЕСА_1 ».
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач: Я.О. Берназюк
Судді: С.М. Чиркін
В.М. Шарапа