Справа № 953/618/26
н/п 2-о/953/32/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 

24 березня 2026 року м. Харків 

Київський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Дяченка О.М.,
за участю секретаря судового засідання - Собченко В.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків в порядку окремого провадження цивільну справу за заявою ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління ДПС у Харківській області, про встановлення факту родинних відносин,-

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника ОСОБА_1 адвокат Світлична Яна Олексіївна звернувся до суду із заявою про встановлення факту родинних відносин, заінтересована особа: Головне управління ДПС у Харківській області.
В обґрунтування вимог посилається на те, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 , але цей факт не прослідковується в документах через наступні обставини: ОСОБА_2 при народженні мала прізвище ОСОБА_3 , потім вийшла заміж за ОСОБА_4 та взяла прізвище ОСОБА_5 , про що зазначено в свідоцтві про шлюб. У свідоцтві про народження сина (батька заявниці) вказано вже шлюбне прізвище ОСОБА_5 . Але документи бабуся так і не змінила з невідомих причин, все життя мала паспорт та інші документи на прізвище ОСОБА_3 . Син та онука теж мають прізвище родини, яке дав їм дідусь – ОСОБА_5 . Але тепер через записи у свідоцтвах про шлюб бабусі та про народження батька іншого (шлюбного) прізвища та відсутність зміни паспорту бабусею не прослідковується родинний зв`язок заявниці та її бабусі. І не існує жодної іншої процедури, за якою можливо було б отримати документи, що підтверджували б цей родинний зв`язок, оскільки бабуся заявниці померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та не може замінити жоден свій документ. Бабуся заявниці залишила заповіт на користь заявниці. Нещодавно заявниця оформила спадщину. Нотаріус при оформленні спадщини вказав у документах на відсутність чіткого родинного зв`язку, та роз`яснив заявниці, що в такому випадку вона має сплатити податки 5 % ПДФО та 5 % військового збору від вартості спадщини. Але заявниця та її бабуся є ріднею, і вона має право на передбачену законом податкову пільгу щодо звільнення від сплати ПДФО та військового збору. У зв`язку з чим, заявник звертається до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення – просить суд встановити факт родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 для можливості застосування податкової пільги після спадкування.
Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 29.01.2026 вказану справу прийнято до розгляду та призначено судове засідання.
Заявник ОСОБА_1 та її представник адвокат Світлична Я.О. у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання повідомлені належним чином.
Представник заінтересованої особи Головного управління ДПС у Харківській області у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлений належним чином. Надійшли пояснення в яких зазначається, що факт родинних відносин між заповідачем ОСОБА_2 та заявницею ОСОБА_6 документально не підтверджується, оскільки у свідоцтві про народження батька заявниці – ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 , в графі мати вказано – ОСОБА_8 , а не ОСОБА_2 . В матеріалах справи відсутня копія свідоцтва про розірвання шлюбу між ОСОБА_9 та ОСОБА_4 і відповідно докази, підтверджуючі зміну прізвища ОСОБА_10 з « ОСОБА_5 » на дошлюбне прізвище « ОСОБА_3 ». Просить врахувати дані пояснення при вирішення даної справи.
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається (ч. 1 ст. 44 ЦПК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини своєї неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 223 ЦПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.
Беручи до уваги ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Ради Європи від 4 листопада 1950 року, що набрала чинності для України 11.09.1997 року, яка передбачає право кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, та те, що відповідач обґрунтованих клопотань про відкладення судового засідання, суду не надав, в силу положень ч. 1 ст. 223 ЦПК України, суд вважає за доцільне продовжити судовий розгляд за відсутності відповідача.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступних висновків.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що заявник, ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , є донькою ОСОБА_7 та ОСОБА_11 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 .
У свідоцтві про народження серії НОМЕР_2 батька заявниці, ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьками вказано ОСОБА_4 та ОСОБА_8 .
При цьому, з наданого до суду свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_3 від 11.08.1967 вбачається, що після укладення шлюбу між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 , остання взяла прізвище ОСОБА_5 .
На підтвердження заявлених вимог, заявником також надано копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2 серії НОМЕР_4 , паспорт та посвідчення ветерана праці ОСОБА_2 , копію свідоцтва про право на спадщину та витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі (спадкоємцем вказана ОСОБА_1 , зазначено, що зі спадкодавцем ОСОБА_2 відсутній ступінь споріднення).
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до ч. 3 ст. 294 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. 
Перелік фактів, які підлягають встановленню судом в окремому провадженні, викладений в ч. 1 ст. 315 ЦПК України та не є вичерпним (ч. 2 ст. 315 ЦПК України). 
У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину.
Під родинними відносинами слід розуміти кровний зв`язок між особами, які походять одне від одного (пряма лінія родинних відносин) і кровний зв`язок між особами, які походять від спільного предка (бічна лінія родинних відносин). У прямій лінії родинних відносин знаходяться: мати і син (або донька), батько і син (або донька), дід і внук (внучка), бабка і внук (внучка), прадід і правнук (правнучка), прабабка і правнук (правнучка). У бічній лінії родинних відносин знаходяться, наприклад: рідні брати і сестри, дядько і племінник (племінниця), тітка і племінник (племінниця), двоюрідні брати і сестри тощо. Розрізняють також ступені родинних відносин, які визначаються кількістю народжень, які відділяють народження одного родича від іншого. Родинні відносини є підставою для виникнення численної групи сімейних правовідносин (наприклад, між батьками і дітьми, братами і сестрами, бабкою, дідом і внуками). 
Таким чином, родинні відносини (споріднення) - кровний зв`язок між людьми, з наявністю якого закон пов`язує виникнення, зміну чи припинення прав та обов`язків. Правове значення має як пряме споріднення так і не пряме (бокове), коли родинні зв`язки виникають за наявності спільного пращура (родоначальника). 
В постанові Верховного Суду від 30 липня 2018 року у справі № 737/120/18 зазначено про те, що в порядку окремого провадження може бути встановлений факт родинних відносин лише між кровно спорідненими родичами. 
Згідно роз`яснень, викладених в п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31.03.1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; встановлення факту не пов`язується з наступним вирішенням спору про право.
Заявниками у справі про встановлення факту родинних відносин можуть бути: спадкоємці померлої особи, які мають право на спадщину як за законом, так і за заповітом і для яких у зв`язку із встановленням факту родинних відносин мають настати певні юридичні наслідки. 
При цьому до заяви про встановлення факту родинних відносин, в якій зазначається мета, з якою заявник просить встановити цей факт, можуть додаватися такі документи та докази: 1) докази, які підтверджують наявність цього юридичного факту (акти, анкети, автобіографії, листівки, сімейні фотографії, листи ділового та особистого характеру, особові справи, рішення судів, ордери на вселення, обмінні ордери, погосподарські книги, виписки з домових книг та інші документи, які у собі містять відомості про родинні відносини осіб); 2) довідки органів реєстрації актів цивільного стану (далі - РАЦС) про неможливість поновлення втрачених записів, внесення змін і доповнень, виправлень у записи актів цивільного стану; 3) пояснення свідків, яким достовірно відомо про взаємовідносини померлого із заявником. Цей перелік не є вичерпним. 
З доказів, досліджених в ході розгляду справи, суд вважає доведеним той факт, що ОСОБА_1 є онукою ОСОБА_2 . На підставі наведеного, суд вважає вимоги заявниці обґрунтованими та, беручи до уваги, що в позасудовому порядку неможливо встановити відповідний юридичний факт, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення заяви.
Керуючись ст. 81, 315, 319 ЦПК України суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву  ОСОБА_1 , заінтересована особа: Головне управління ДПС у Харківській області, про встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 ) є онукою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Рішення може бути оскаржено до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день йогопроголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне найменування (ім`я) сторін:
Заявник: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_5 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 .
Заінтересована особа: Головне управління ДПС у Харківській області, ЄДРПОУ 43983495, адреса: 61057, м. Харків, вул. Григорія Сковороди, буд. 46.
У зв`язку з перебуванням судді у нарадчій кімнаті по кримінальному провадженню, повне судове рішення складено 24.03.2026.

Суддя О.М. Дяченко