РІШЕННЯ
Іменем України
30 березня 2026 року 
м. Київ
справа №990/500/25
адміністративне провадження № П/990/500/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючої судді - Мельник-Томенко Ж. М.,
суддів - Білак М. В., Єресько Л. О., Жука А. В., Радишевської О. Р.,
за участю:
секретаря судового засідання - Ключник А. Ю.,
позивачки - ОСОБА_1 ,
представника відповідача - Селюкова І. О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів адміністративну справу, за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії,
УСТАНОВИВ:
Зміст позовних вимог та предмет спору
19.10.2025 ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивачка) через підсистему «Електронний суд» звернулася до Верховного Суду як суду першої інстанції з адміністративним позовом до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України, Комісія, відповідач), у якому просила:
- визнати протиправними дії ВККС України щодо недопуску кандидата на посаду судді місцевого суду - ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду) та зобов`язати ВККС України внести зміни до абзацу 4 пункту 3 рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25, виклавши його у такій редакції: «Допустити до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого загального суду 2852 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал (додаток 4), одночасно внести зміни до додатку № 4 рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25 шляхом включення ОСОБА_1 до переліку кандидатів допущених до наступного етапу добору;
- зобов`язати ВККС України допустити ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, як таку, що успішно склала тестування когнітивних здібностей та набрала прохідний бал, а у випадку, якщо на момент набрання рішенням суду про задоволення позову законної сили, такий добір буде завершено, відновити його для ОСОБА_1 та надати можливість пройти усі наступні етапи.
Аргументи позивачки у позовній заяві
Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивачка стверджує, що ВККС України у порушення Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС України від 19.06.2024 № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп-24) безпідставно не допустила її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Також стверджує, що під час допуску кандидатів до наступного етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання ВККС України застосовано поділ на спеціалізації відповідного суду (на відміну від допуску учасників до тестування знань з історії української державності), у результаті чого один кандидат, який подав заяви на декілька спеціалізацій, при допуску до складання кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації був урахований два або три рази, а інші кандидати, які успішно склали кваліфікаційний іспит та отримали бал не нижче 33 бали взагалі не були допущені до наступного етапу. Зазначає, що її результат з тестування когнітивних здібностей склав 33,42 бала, результат етапу кваліфікаційного іспиту «Успішно складено», проте до виконання практичного завдання її допущено не було.
На переконання позивачки, рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25 «Про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду», яким її не допущено до наступного етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання є протиправним, таким що неправомірно обмежує доступ до професії та порушує принцип належного врядування.
Узагальнюючи свої доводи, позивачка також наголошує на тому, що вона успішно склала три попередніх етапи кваліфікаційного іспиту, однак Комісія не ухвалила рішення про допущення її до виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, що, на її думку, є порушенням права на доступ до професії судді України.
Позивачка уважає, що відбулося неоднакове застосування норми Закону № 1402-VIII та Положення № 185/зп-24, адже за результатами тестування знань з історії української державності до наступного другого етапу Комісією допущено загальна кількість осіб, а саме: 7200 без урахування та поділу на спеціалізації відповідного суду, а після тестування когнітивних здібностей Комісією застосовано поділ на спеціалізації відповідного суду, в результаті чого й склалася така ситуація, що один кандидат, який подав заяви на декілька спеціалізацій при допуску до складання кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації був урахований два або три рази, а інші кандидати, які успішно склали кваліфікаційний іспит та отримали бал не нижче 33 бали, взагалі не були допущені до наступного етапу. Тобто позивачка, яка успішно склала всі етапи кваліфікаційних іспитів, отримала прохідні бали як за результатами тестування знань з історії української державності - 40 балів, результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду - 98 балів, з тестування когнітивних здібностей - 33,42 бала взагалі не була допущена до наступного четвертого етапу виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал, що, на її думку, є порушенням права на доступ до професії судді України.
Крім того, позивачка, посилаючись на статтю 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція), відповідно до якої кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції, та рішення Європейського суду з прав людини від 25.09.2018 у справі «Денісов проти України» (заява № 76639/11), наголошує, що рішення ВККС України, яким її не допущено до наступного етапу добору на посаду судді місцевого суду, мало наслідком припинення участі у зазначеному доборі, що у широкому розумінні повинно трактуватися як рішення про відмову їй у допуску до професії судді, що безпосередньо зачіпає її професійну репутацію як правника та є втручанням в її право на повагу до приватного життя, легітимність якого може і має бути перевірена у судовому порядку.
Аргументи відповідача у відзиві на позов
У відзиві на позовну заяву відповідач заперечує проти позову та зазначає, що Комісія при здійсненні своїх повноважень не вийшла за межі своєї компетенції і при реалізації дискреційних повноважень дотрималася вимог до діяльності суб`єктів владних повноважень, закріплених у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
Відповідач у відзиві на позовну заяву цитує норми Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) та Положення № 185/зп-24. Також, цитуючи рішення Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24 та від 12.05.2025 № 105/зп-25, відповідач наголошує на тому, що прохідні бали кожного наступного етапу визначаються з урахуванням кількості учасників, що є вчетверо (перший етап), втроє (другий етап), вдвоє (третій етап) більшою від прогнозованої кількості вакантних посад.
Комісія наголосила, що встановлення прохідного бала для відповідних етапів кваліфікаційного іспиту здійснено Комісією у межах її повноважень та відповідно до вимог чинного законодавства, а отже, кандидатам, у тому числі і ОСОБА_1 , завчасно було відомо про умови добору. Позивачка не менше ніж за три місяці до початку проведення тестування когнітивних здібностей була обізнана стосовно встановленого Комісією прохідного балу кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей). Завчасне ухвалення Комісією рішення (12.05.2025 № 105/зп-25), яким встановлено прохідний бал відповідного етапу кваліфікаційного іспиту, дає можливість дотриматися принципів об`єктивності, неупередженості, запобігання конфлікту інтересів, прозорості та рівності умов для його учасників. 
Комісія зауважила, що ОСОБА_1 з власної ініціативи виявила бажання взяти участь у доборі та з`явилася для складання кваліфікаційного іспиту, усвідомлюючи та приймаючи встановлений порядок проведення іспиту, у тому числі в частині, що стосується визначеного Комісією прохідного балу кожного етапу кваліфікаційного іспиту. При цьому, до моменту затвердження Комісією рішенням від 19.09.2025 № 173/зп-25 кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту, заперечень або зауважень стосовно визначеного Комісією прохідного бала наведених етапів кваліфікаційного іспиту у позивачки не було.
Також, на думку Комісії, необхідно урахувати, що відповідно до абзацу другого частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір. Наведене положення Закону визначають виключні правила, що стосуються можливості встановлення Комісією прохідного бала саме у процедурах добору кандидатів на посади судді місцевих судів.
Відповідач звертає увагу, що рішенням Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 (зі змінами), яким призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, визначено черговість етапів його проведення та встановлено прохідні бали з урахуванням відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту та співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількості прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Так, відповідач зазначає, що наведеним рішенням прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду). У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
Також Комісія зауважує, що прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) у процедурі добору був незмінним, а отже, покликання позивачки про протиправність дій Комісії, які полягають у недопуску її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду, на думку відповідача, є необґрунтованими.
Відповідач звертає увагу, що позивачкою помилково ототожнюються поняття «прохідний бал» та «середньо допустимий бал».
Комісія зауважує, що середній допустимий бал - це заздалегідь встановлений поріг, нижче якого кандидат автоматично вибуває з конкурсу. У цьому випадку середній допустимий бал з тестування когнітивних здібностей становить 55 відсотків від максимально можливого балу (60), тобто 33 бала, тоді як прохідний бал - це фактичний результат відповідного етапу іспиту, який визначається після складання іспиту і упорядкування всіх кандидатів за сумою набраних балів.
Високий результат, який продемонстрували учасники під час третього етапу кваліфікаційного іспиту, зумовив встановлення прохідного бала з огляду на кількість кандидатів на посаду судді та суддів, які мають бути допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, - виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду, зокрема: 34,69 бала для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду; 37,79 бала для кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого господарського суду; 35,58 бала для кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого адміністративного суду.
Позивачка, виявивши намір бути призначеною на посаду судді місцевого загального суду, за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрала 33,42 бала, який є вищим ніж середній допустимий бал (33 і більше бала), проте не набрала прохідного балу (34,69), а отже, не була допущена до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
Відповідач зазначає, що за змістом Закону № 1402-VIII рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25 ухвалене у межах кваліфікаційного іспиту щодо затвердження результатів проходження відповідного етапу цього іспиту, допуску до наступних етапів такого іспиту саме по собі не має наслідком призначення на відповідну посаду, а є лише одними із стадій у процедурі добору на посаду судді. При цьому, розмежування середнього допустимого бала та прохідного бала знайшло своє відображення у частині десятій статті 74 Закону № 1402-VIII, у якій кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідного балу, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
Також відповідач наголошує, що Комісія використала дискреційні повноваження щодо проведення кваліфікаційного іспиту з метою заповнення резервів та проведення конкурсів на вакантні посади суддів з урахуванням принципу обґрунтованості, тобто з урахуванням усіх обставин, що мали значення для прийняття рішення; безсторонньо (неупереджено), пропорційно, розсудливо та рішенням від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначила кваліфікаційний іспит та завчасно визначила прохідний бал кожного його етапу. Будь-яких заперечень щодо умов встановленого Комісією прохідного бала відповідного етапу кваліфікаційного іспиту до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей (19.09.2025) у позивачки не було, а рішення Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 у судовому порядку не оскаржувалося.
Крім того, на думку відповідача, є довільними твердження позивачки про те, що дії Комісії, які полягають у недопуску її до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту, є втручанням у гарантоване статтею 8 Конвенції право ОСОБА_1 на повагу до особистого життя в аспекті доступу до обраної професії та можливості встановлювати і розвивати стосунки професійного характеру.
Участь позивачки у доборі є власним добровільним рішенням, що виключає в рамках таких правовідносин між нею та Комісією можливість будь-якого протиправного втручання в її приватне життя.
Нормативно-правові акти, що регулюють вказані правовідносини не гарантують права бути призначеним на посаду судді, а тільки надають право взяти участь у відповідній процедурі. Непроходження особою одного з проміжних етапів цього відбору не створює негативних наслідків для кар`єри такої особи, вона не позбавляється посади, яку займала на момент проходження добору, не припиняє здійснювати діяльність, яку на той час здійснювала, та не має перешкод для того, щоб взяти участь у доборі на посаду судді у майбутньому, тощо.
Отже, на думку відповідача, Комісія діяла в межах компетенції, у спосіб, визначений законом, із дотриманням принципів об`єктивності та прозорості, а тому підстав для визнання її дій протиправними не вбачається. Наголошує, що за своєю правовою природою повноваження Комісії щодо проведення добору є дискреційними повноваженнями та виключною компетенцією її, як уповноваженого органу, постійно діючого у системі правосуддя України.
Аргументи позивачки у відповіді на відзив
У відповіді на відзив позивачка наголошує на тому, що саме рішенням Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25 безпосередньо порушено її права та законні інтереси, шляхом не допуску її як кандидата на посаду судді місцевого суду до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду, у зв`язку з чим, у відповідності до статті 5 КАС України нею було подано позовну заяву про визнання дій ВККС України протиправними та зобов`язання вчинення дій. 
Також зазначає, що, виходячи з норм частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII, пунктів 6.8.2, 6.8.3 розділу 6 Положення № 185/зп-24 та рішення ВККС України № 366/зп-24, до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації) допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості, що є вдвічі більшою від прогнозованої кількості вакантних посад суддів у місцевих судах, а прогнозованою саме є кількість 1800 вакантних посад суддів у місцевих судах.
Крім того, позивачка зазначає, що відповідно до частини третьої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Тобто Законом визначено, що відповідно до обраних кандидатом спеціалізацій тестування проводиться лише стосовно загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної), а також практичні завдання. А такий кваліфікаційний іспит, як історія української державності та тестування щодо когнітивних здібностей проводиться один раз для всіх спеціалізацій, незалежно від кількості обраних кандидатом спеціалізацій суду.
Позивачка указує, що нею не оскаржується та не заперечується дискреційність повноважень ВККС України щодо встановлення прохідного балу. У позовній заяві вона указує на неоднакове застосування норм статті 74 Закону № 1402-VIII під час допуску кандидатів до наступного етапу після складання таких кваліфікаційних іспитів як тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності у межах одного добору, що призвело до недопуску кандидатів, які успішно склали кваліфікаційний іспит (тестування когнітивних здібностей), до наступного етапу добору, чим було обмежено доступ до професії, що підтверджуються додатком 2 рішення Комісії від 25.07.2025 № 142/зп-25, де до другого етапу іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань було допущено загальне число кандидатів незалежно від кількості обраних ними спеціалізацій (одної або декілька) та додатками 2, 3, 4 рішення Комісії від 19.09.2025 № 173/зп-25, де до виконання практичних завдань допущено кандидатів з поділом на обрані спеціалізації, а не від загальної кількості кандидатів, які складали тестування щодо когнітивних здібностей.
Також позивачка указує, що вона у позовній заяві не стверджувала, що певна кількість учасників добору, які складали тестування когнітивних здібностей одночасно за різними спеціалізаціями суду, а саме: зі спеціалізації місцевого адміністративного суду та/або місцевого господарського суду та/або місцевого загального суду, могли тричі використовували результат свого іспиту для допуску до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. Це твердження відповідача позивачка уважає надуманим.
Крім того, позивачка наголошує, що положеннями Закону № 1402-VIII визначено можливість учасникам добору брати участь під час кваліфікаційного іспиту щодо однієї або кількох спеціалізацій суду одночасно, що є невід`ємним правом останніх та залежить від їх особистого вибору під час подання заяви про участь у доборі на посаду місцевого суду. Тобто відповідну спеціалізацію суду обирає саме кандидат на посаду судді або суддя, який виявив намір бути переведеним до іншого місцевого суду під час подання письмової заяви про участь у доборі на посаду судді, а ВККС України допускає до участі в доборі на посаду судді місцевого суду відповідної спеціалізації на підставі поданих заяв і проводить тестування кандидатів на посаду судді у відповідності до кількості обраних спеціалізацій.
Той факт, що позивачка скористалася своїм законним правом для оскарження дій ВККС України під час процедури проведення добору кандидатів на посаду судді, на її думку, не може бути підставою для твердження про те, що її дії суперечать принципам рівності умов, справедливості, прозорості, об`єктивності та неупередженості, які є основними під час проведення кваліфікаційного іспиту та є намаганням отримати позитивну дискримінацію серед інших учасників добору.
Процесуальні дії у справі, заяви, клопотання учасників справи
20.10.2025 до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ВККС України про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії.
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.10.2025 визначено склад колегії суддів, а саме: головуючу суддю (суддю-доповідача) Мельник-Томенко Ж. М., суддів: Білак М. В., Єресько Л. О., Жука А. В., Радишевську О. Р. для розгляду судової справи № 990/500/25 (провадження П/990/500/25).
Ухвалою Верховного Суду від 22.10.2025 відкрито провадження в адміністративній справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ВККС України про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити дії. Вирішено справу розглядати за правилами спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів. Справу призначено до розгляду в судовому засіданні на 10.12.2025 о 12:30.
07.11.2025 до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» від ВККС України надійшов відзив на позовну заяву.
05.12.2025 до Верховного Суду через підсистему «Електронний суд» від позивачки надійшла відповідь на відзив.
05.12.2025 до Верховного Суду через підсистему «Електронний Суд» від позивачки надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, призначеного на 10.12.2025 о 12 год 30 хв, оскільки вона у вказану дату перебуватиме у м. Львів та не матиме змоги прибути до суду для участі у судовому засіданні у цій справі.
08.12.2025 через підсистему «Електронний суд» до Верховного Суду від позивачки надійшло клопотання про зупинення провадження у цій справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі № 990/445/25.
Згідно з протокольною ухвалою від 10.12.2025 Верховний Суд задовольнив клопотання позивачки про відкладення розгляду справи та відклав розгляд справи на 21.01.2026 о 12 год 30 хв.
16.01.2026 до Верховного Суду через підсистему «Електронний Суд» від позивачки надійшла заява про проведення судового засідання, призначеного на 21.01.2026 о 12 год 30 хв, та в усіх наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Верховного Суду від 20.01.2026 задоволено заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні, призначеному на 21.01.2026 о 12 год 30 хв, та в усіх судових засіданнях у справі № 990/500/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Забезпечено участь ОСОБА_1 у судових засіданнях у справі № 990/500/25 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Верховного Суду від 21.01.2026 відмовлено у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі № 990/500/25. 
Згідно з протокольною ухвалою від 21.01.2026 Верховний Суд оголосив у справі перерву в судовому засіданні до 12 год 30 хв 04.03.2026.
04.03.2026 розгляд цієї справи не відбувся у зв`язку із перебуванням судді Білак М. В. у періоді тимчасової непрацездатності з 04.03.2026 по 06.03.2026.
Крім того, суддя Радишевська О. Р. з 10.03.2026 по 12.03.2026 була направлена для участі в роботі ХХ чергового з`їзду суддів України (наказ від 02.03.2026 № 578/0/5-26), з 13.03.2026 по 16.03.2026 перебувала у відпустці (наказ від 09.03.2026 № 478/0/6-26).
Ухвалою Верховного Суду від 17.03.2026 справу № 990/500/25 призначено до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи на 30.03.2026 о 16 год 30 хв.
Позивачка під час розгляду справи висловила свої доводи та міркування стосовно обставин справи, заявлені позовні вимоги підтримала та просила Суд їх задовольнити. 
Представник відповідача проти доводів та вимог позовної заяви заперечив, уважаючи їх необґрунтованими та безпідставними, й, надавши відповідні пояснення, просив відмовити у задоволенні позову.
30.03.2026 у судовому засіданні Верховний Суд оголосив вступну та резолютивну частини цього рішення.
Установлені судом обставини справи
Рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24 оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах (далі також - добір).
Рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 367/зп-24 оголошено прийняття від суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду, заяв про складання кваліфікаційного іспиту.
ОСОБА_1 виявила бажання взяти участь у доборі, оголошеному рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24.
Рішенням ВККС України від 07.05.2025 № 109/дс-25 допущено ОСОБА_1 до участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24.
Рішенням ВККС України від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначено таку черговість етапів його проведення (далі - кваліфікаційний іспит):
перший етап - тестування знань з історії української державності;
другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду;
третій етап - тестування когнітивних здібностей;
четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
Визначено, що кожен етап кваліфікаційного іспиту призначається окремим рішенням Комісії.
Визначено прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Визначено прохідний бал другого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду) з урахуванням того, що до третього етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 75 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 4200 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 600 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду).
Визначено прохідний бал четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) - 75 відсотків максимально можливого бала.
Рішенням ВККС України від 11.06.2025 № 118/зп-25 установлено середній допустимий бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 65 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7200 кандидатів на посаду судді та суддів.
Внесено зміни до пункту 3 резолютивної частини рішення ВККС України від 12.05.2025 № 105/зп-25 про призначення кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та викладено перший абзац у такій редакції: «Визначити прохідний бал першого етапу кваліфікаційного іспиту (тестування знань з історії української державності) з урахуванням того, що до другого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 65 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше 7200 кандидатів на посаду судді та суддів».
Рішенням ВККС України від 25.07.2025 № 142/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування знань з історії української державності, складеного 15, 16, 17, 18, 19, 21, 22, 23 та 24 липня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Допущено до другого етапу кваліфікаційного іспиту - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду 7239 кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, що успішно склали тестування знань з історії української державності.
Призначено тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Рішенням Комісії від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду, складеного 14, 15, 18, 19, 20, 21, 22, 25 та 26 серпня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Допущено до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей 4489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал.
ОСОБА_1 успішно склала тестування знань з історії української державності і тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого суду, а тому її допущено до третього етапу - тестування когнітивних здібностей.
Рішенням ВККС України від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначено тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії графік складання тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Визначено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Встановлено, що тестування когнітивних здібностей здійснюватиметься з використанням комп`ютерної техніки.
Визначено, що максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
Встановлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
Визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
У разі якщо двоє і більше кандидатів на посаду судді та суддів отримали однаковий найнижчий прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту, до четвертого етапу допускаються всі такі кандидати на посаду судді та судді.
Відповідно до графіку складання тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 складала зазначений іспит 15.09.2025.
Розглянувши питання про затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей та про призначення четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, Комісія рішенням від 19.09.2025 № 173/зп-25 затвердила такі результати тестування когнітивних здібностей, складеного 09, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16 та 17 вересня 2025 року у межах кваліфікаційного іспиту для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду; допустила до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації: місцевого адміністративного суду 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого господарського суду 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого загального суду 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал. Призначено четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
У додатку 1 рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25, окрім іншого зазначена така інформація: під порядковим номером 3726 учасник - ОСОБА_1 , статус учасника - кандидат на посаду судді, спеціалізація - загальна, дата складання тестування - 15.09.2025, код учасника - K159В833416А86С0, бал учасника - 33,42, результат етапу кваліфікаційного іспиту - успішно складено.
Водночас у додатку 4 рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/зп-25 «Список кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду», кандидат на посаду судді ОСОБА_1 - відсутня у списку.
Не погодившись з діями Комісії щодо недопуску ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання з обраної спеціалізації, у якій на третьому етапі кваліфікаційного іспиту ОСОБА_1 набрано прохідний бал та середній допустимий бал тестування щодо когнітивних здібностей, позивачка звернулася до суду із цим позовом.
Позиція Верховного Суду
Релевантні джерела права й акти їх застосування. Оцінка доводів позовної заяви та аргументів учасників справи
Суд, заслухавши пояснення позивачки, представника відповідача, з`ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи, обґрунтовуючи свою позицію, дослідивши надані ними докази на підтвердження заявлених вимог та заперечень, матеріали судової справи, виходить із такого.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно із частиною другою статті 128 Конституції України призначення на посаду судді здійснюється за конкурсом, крім випадків, визначених законом.
Відповідно до частини першої статті 92 Закону № 1402-VIII ВККС України є державним колегіальним органом суддівського врядування, який на постійній основі діє у системі правосуддя України.
Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
Відповідно до пунктів 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту.
Статтею 71 Закону № 1402-VIII визначено, що про оголошення добору Комісія ухвалює рішення, яке оприлюднює на офіційному веб-сайті Комісії та офіційному веб-порталі судової влади України.
У рішенні про оголошення добору Комісія обов`язково зазначає кінцевий строк подання заяви та документів для участі у доборі, що не може бути меншим за 30 днів з дня оприлюднення рішення, а також прогнозовану кількість вакантних посад суддів, стосовно яких оголошено добір.
Питання складання кваліфікаційного іспиту, у тому числі і проходження тестування щодо когнітивних здібностей, регулюється статтею 74 Закону № 1402-VIII та Положенням № 185/зп-24, яке визначає організаційно-правові засади підготовки та проведення кваліфікаційного іспиту, форму та зміст тестувань, практичних завдань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді місцевого суду, кваліфікаційного оцінювання та у зв`язку з наміром судді бути переведеним до іншого місцевого суду, а також засади формування рейтингу і резерву кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Відповідно до частини першої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Частинами другою-четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII передбачено, що підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення Комісії.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду.
Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються Комісією.
Частиною п`ятою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого Комісією.
Відповідно до частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Зазначена норма установлює мінімально можливий прохідний бал (75 відсотків максимально можливого бала) за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту.
Під час добору прохідний бал для кандидатів установлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
Частиною десятою статті 74 Закону № 1402-VIII визначено, що кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів.
Суд зауважує, що Закон № 1402-VIII не визначає прохідний бал для успішного проходження тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на Комісію установити такий бал.
При цьому Закон указує на необхідність урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при установленні прохідного бала.
Так, добір кандидатів на посаду судді місцевого суду оголошено рішенням Комісії від 11.12.2024 № 366/зп-24 з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах.
Таку кількість прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах визначено з огляду на наявні вакантні посади суддів у місцевих судах, які не припинили роботу та готові до заміщення, посади, які можуть утворитися за результатами конкурсів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та Вищому антикорупційному суді, а також у разі звільнення суддів з посад.
Відповідно до указаних розрахунків серед 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах: 1400 - у місцевих загальних судах; 200 - у місцевих адміністративних судах; 200 - у місцевих господарських судах.
З метою участі в доборі на посаду судді місцевого суду, оголошеного 11.12.2024, та з наміром бути переведеними до іншого місцевого суду, звернулося 9337 осіб.
Рішенням ВККС України від 12.05.2025 № 105/зп-25 призначено кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів в межах добору. Цим же рішенням установлено прохідний бал кожного етапу кваліфікаційного іспиту, у тому числі і третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей).
Зокрема, визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
При цьому Комісія, ураховуючи кількість вакантних посад та кількості осіб, які виявили взяти участь у доборі, вважала за необхідне установити прохідний бал з урахуванням двох критеріїв:
1) відсотка від максимально можливого бала за кожен етап кваліфікаційного іспиту; 
2) співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Суд наголошує на тому, що Комісія зобов`язана установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, що нею і було зроблено. При цьому, установлюючи прохідний бал, Комісія не указала його в остаточному числовому вираженні, а пов`язала прохідний бал з дотриманням двох обов`язкових умов (набрання мінімально допустимого бала та потрапляння по рейтингу до визначеного Комісією числа кандидатів).
Слід зауважити, що Закон № 1402-VIII не зобов`язує ВККС України установити прохідний бал, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, в остаточному числовому вираженні, а навпаки указує на необхідність установити такий прохідний бал з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір, що, фактично, унеможливлює установлення прохідного балу в остаточному числовому вираженні, оскільки Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
З урахуванням наведеного, ВККС України виконала свій обов`язок, оскільки установила прохідний бал з тестування щодо когнітивних здібностей, який би дозволяв кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі, з урахуванням положень абзацу 2 частини шостої статті 74 Закону № 1402-VIII.
Матеріалами справи установлено, що Комісія рішенням від 27.08.2025 № 162/зп-25 призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
Окрім іншого, цим рішенням установлено середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали та визначено прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, зокрема, у кількості не більше 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
Верховний Суд звертає увагу на те, що Закон № 1402-VIII містить два терміни: «прохідний бал» та «середній допустимий бал», отже, законодавець не ототожнює указані терміни.
Так, пункт 3 частини п`ятої статті 74 Закону № 1402-VIII, окрім іншого, пов`язує складання кваліфікаційного іспиту з успішним проходженням тестування щодо когнітивних здібностей, а саме: набранням кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого Комісією. Тобто успішне складання кваліфікаційного іспиту дорівнює набранню кандидатом середнього допустимого бала.
Водночас частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII чітко вказує на те, що складання кваліфікаційного іспиту не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала.
Таким чином, набрання кандидатом середнього допустимого бала свідчить про складання кваліфікаційного іспиту, проте не свідчить про обов`язкове набрання прохідного бала. Саме набрання прохідного бала дозволяє кандидату бути допущеним до наступного етапу та продовжувати брати участь у доборі.
Верховний Суд також уважає за необхідне зазначити, що Закон № 1402-VIII не встановлює ні середнього допустимого бала, ні прохідного бала, які необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, а покладає обов`язок на ВККС України встановити указані бали (частина п`ята статті 74 Закон № 1402-VIII зобов`язує Комісію встановити середній допустимий бал, частина ж шоста указаної статті - прохідний бал). При цьому Закон № 1402-VIII не обмежує ВККС України при встановленні середнього допустимого бала, який необхідно отримати кандидату за результатами складання тестування щодо когнітивних здібностей, проте указує на необхідність врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір при встановленні прохідного бала.
У той же час, пунктами 6.3.2, 6.3.3., 6.8.2 Положення № 185/зп-24 визначено, що у рішенні про затвердження кодованих та декодованих результатів етапу іспиту зазначається, окрім іншого, результат іспиту («успішно складено» або «не складено»).
Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала тестування.
Прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією.
Аналіз вказаних норм свідчить про те, що Комісія своїм положенням ототожнила прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом.
Проаналізувавши зміст зазначеного правового регулювання та процедуру, визначену Законом № 1402-VIII для проведення добору на посаду судді місцевого суду, Суд дійшов висновку про неможливість застосування до спірних правовідносин пункту 6.8.2 Положення № 185/зп-24, який ототожнює прохідний бал за тестування когнітивних здібностей з середнім допустимим балом, з огляду на таке.
Як уже наголошував Верховний Суд, Комісія позбавлена можливості встановити прохідний бал в остаточному числовому вираженні, з огляду на необхідність встановити такий бал з урахування кількості посад, щодо яких оголошено добір. Тобто Комісія не може передбачити співвідношення кількості кандидатів на посаду судді та суддів, які успішно складуть етап кваліфікаційного іспиту, до кількісті прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах, з урахуванням яких оголошено добір кандидатів на посаду судді місцевого суду.
Однак, Закон № 1402-VIII, зобов`язуючи Комісію встановити середній допустимий бал, жодним чином не пов`язує зазначену категорію з якимись обмеженнями (наприклад, необхідністю врахування кількості посад, щодо яких оголошено добір). Відсутність відповідних обмежень свідчить про те, що середній допустимий бал повинен бути встановлений в остаточному числовому вираженні.
Отже, законодавство України зобов`язує ВККС України встановити середній допустимий бал в остаточному числовому вираженні, при цьому при встановленні прохідного бала врахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.
Ототожнення понять «середній допустимий бал» та «прохідний бал» фактично нівелюватиме обов`язок Комісії, передбачений Законом № 1402-VIII, при встановленні прохідного бала урахувати кількість посад, щодо яких оголошено добір.
Суд ураховує, що відповідно до статті 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права, а закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй.
Частинами першою-третьою статті 7 КАС України встановлено, що суд вирішує справи відповідно до Конституції та законів України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.
Суд застосовує інші правові акти, прийняті відповідним органом на підставі, у межах повноважень та у спосіб, визначені Конституцією та законами України.
У разі невідповідності правового акта Конституції України, закону України, міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, або іншому правовому акту, суд застосовує правовий акт, який має вищу юридичну силу, або положення відповідного міжнародного договору України.
Ураховуючи те, що Закон № 1402-VIII є базовим нормативно-правовим актом, який визначає засади організації судової влади, статус суддів, порядок формування та діяльності органів суддівського врядування та має вищу юридичну силу порівняно з відомчими актами Комісії, а також те, що Положення № 185/зп-24 має підзаконний характер і приймається на виконання Закону № 1402-VIII, застосуванню підлягають норми закону, як такі, що мають вищу юридичну силу.
Повертаючись до спірних правовідносин, Суд указує, що Комісія, як зазначено, установила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду - 55 відсотків максимально можливого бала або 33 бали, які ОСОБА_1 набрала, що свідчить про те, що вона успішно склала іспит.
Водночас ВККС України установила прохідний бал з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
За результатами тестування когнітивних здібностей, з урахування усіх вимог, установлених Комісією, прохідний бал для кандидатів, які виявили намір бути призначеними або переведеними до місцевого загального суду становив 34,69 бала.
Як установлено матеріалами справи, позивачка за результатами третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) набрала 33,42 бала, що свідчить про те, що вона не набрала прохідного балу, а отже, правомірно не була допущена до наступного етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації місцевого загального суду).
Суд зауважує, що у рішеннях Комісії від 12.05.2025 № 105/зп-25 та від 27.08.2025 № 162/зп-25 визначено прохідний бал, у тому числі і для третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), який, як уже зазначалося, визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду.
Таким чином, ще у травні ОСОБА_1 була обізнана про умови добору, визначені Комісією, у тому числі і про установлений відповідачем прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту. Проте до ухвалення рішення ВККС України від 19.09.2025 № 173/25-зп позивачка не оскаржувала установлений Комісією прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту.
До того ж, за аналогічним принципом Комісія визначила прохідний бал для першого та другого етапів кваліфікаційного іспиту (тестування історії української державності та тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду), які складено позивачкою успішно.
Верховний Суд звертає увагу на те, що, незважаючи на однаковий підхід до визначення прохідного бала для всіх етапів кваліфікаційного іспиту, позивачка не оскаржувала до суду рішення Комісії, яким установлено відповідні прохідні бали, що свідчить про те, що вона погоджувався з умовами, визначеними Комісією.
Надаючи оцінку доводам позивачки щодо допущеної Комісією дискримінації кандидатів за обраною спеціалізацією, Суд зазначає, що проведення процедур кваліфікаційного іспиту, у тому числі визначення прохідних балів та кількості кандидатів, допущених до наступних етапів, є логічно виправданим і правомірним саме в межах кожної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів відповідної юрисдикції. Такий підхід забезпечує баланс між кількістю кандидатів та реальною потребою судової системи в суддях, сприяє формуванню дієвого кадрового резерву та відповідає завданням і меті добору на посаду судді.
Застосування спеціалізаційного підходу під час проведення кваліфікаційного іспиту відповідає принципам юридичної визначеності та рівності, оскільки всі кандидати в межах однієї спеціалізації перебувають в однакових умовах, оцінюються за єдиними критеріями та з наперед відомими правилами допуску до наступних етапів. Водночас відмова від такого підходу і застосування узагальнених показників для всіх спеціалізацій призвела б до спотворення мети добору та створення необґрунтованих диспропорцій між потребами різних видів судів.
З урахуванням викладеного, Суд дійшов висновку про те, що оголошення добору в межах трьох спеціалізацій об`єктивно зумовлює проведення процедур кваліфікаційного іспиту окремо в межах кожної з них, а також здійснення допуску кандидатів до кожного наступного етапу кваліфікаційного оцінювання саме в межах відповідної спеціалізації, з урахуванням прогнозованої кількості вакантних посад суддів.
Суд також відхиляє доводи позивачки про незаконне припинення її участі у доборі, відмову у допуску до професії судді та втручання у її право на повагу до приватного життя, з огляду на таке.
Суд зазначає, що право кожного громадянина на доступ до державної служби, у тому числі на участь у доборі на посаду судді, гарантовано статтею 38 Конституції України. Водночас це право не є абсолютним і може бути реалізоване за умови дотримання встановлених законом вимог та процедур, спрямованих на забезпечення професійності, доброчесності й здатності кандидата здійснювати правосуддя.
Кваліфікаційний іспит, як складова процедури добору на посаду судді, за своєю правовою природою є конкурентною процедурою, яка передбачає установлення чітких, наперед визначених та однакових для всіх учасників критеріїв оцінювання. Одним із таких критеріїв є прохідний бал, що виконує функцію об`єктивного порогового показника, недосягнення якого унеможливлює подальшу участь кандидата у відповідному етапі добору.
Суд зауважує, що встановлення чіткої межі між кандидатами, які подолали прохідний бал, і тими, які його не досягли, є неминучим елементом будь-якої конкурсної процедури. За таких умов сам по собі факт того, що окремі кандидати не долають прохідного балу, не може розцінюватися як порушення їхніх прав.
Отже, такий результат не є проявом дискримінації чи обмеженням доступу до посади судді, а є наслідком об`єктивного застосування законодавчо встановленої процедури оцінювання.
Окрім цього позивачка на обґрунтування доводів позовної заяви посилається на рішення Верховного Суду від 17.06.2025 у справі № 990/143/25 щодо легітимності та необхідності перевірки рішення Комісії у судовому порядку. Проте указане судове рішення не набуло законної сили з огляду на його оскарження в апеляційному порядку, не має преюдиційного значення при вирішенні цієї справи, адже ухвалено у правовідносинах між кандидатом на посаду судді апеляційного суду і Комісією. Крім того, в розумінні частини п`ятої статті 242 КАС України, висновки, викладені у цьому рішенні, не є правовою позицією Верховного Суду.
З огляду на наведене, Комісія правомірно не допустила ОСОБА_1 до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту в межах добору, оголошеного рішенням ВККС України від 11.12.2024 № 366/зп-24, з огляду на ненабрання позивачкою прохідного бала, установленого Комісією, набрання якого було обов`язковою умовою для допущення до наступного етапу.
За таких обставин Суд доходить висновку, що оскаржувані рішення та дії ВККС України є правомірними, прийнятими з дотриманням вимог законодавства, а доводи позивачки не спростовують правомірності спірних рішення та дій.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.
За правилами статті 139 КАС України, ураховуючи результати судового розгляду справи, понесені позивачкою витрати за подання цього позову відшкодуванню не підлягають.
На підставі викладеного та керуючись статтями 241-246, 262, 266, 295 КАС України, Суд
ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дії, зобов`язання вчинити певні дії, відмовити повністю.
Рішення Верховного Суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо таку скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення Верховного Суду може бути подана до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст рішення складено 02.04.2026.

...........................

...........................

...........................

...........................

...........................

Ж.М. Мельник-Томенко,
М.В. Білак, 
 Л.О. Єресько, 
 А.В. Жук, 
 О.Р. Радишевська, 
Судді Верховного Суду