КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 квітня 2026 року м. Київ справа №320/1313/24
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕЦЕНЕРГОМОНТАЖ КИЇВ», про визнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:

Відокремлений підрозділ «Хмельницька атомна електрична станція» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» звернулось до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Державної аудиторської служби України про визнання протиправним та скасування висновку від 24.08.2023 про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-06-08-004871-с.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Балаклицький А.І.) відкрито провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
У зв`язку з відпусткою по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку судді Балаклицького А.І., розпорядженням керівника апарату Київського окружного адміністративного суду справу передано на повторний автоматичний розподіл справ.
Відповідно до автоматичної системи документообігу, справу перерозподілено судді Київського окружного адміністративного суду Колесніковій І.С.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.10.2024 справу прийнято до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
Вказаною ухвалою також вирішено залучити до участі у розгляді справи в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕЦЕНЕРГОМОНТАЖ КИЇВ».
В обґрунтування позовних вимог позивач наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваного висновку як акта індивідуальної дії та стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.
Такі доводи заперечені позивачем у наданій суду відповіді на відзив.
Свої письмові пояснення щодо обставин розгляду справи надано третьою особою, в яких вона ставить питання про відмову у задоволенні заявлених позовних вимог.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Як вбачається з матеріалів справи, 08.06.2021 в електронній системі закупівель (далі - ЕСЗ) замовником закупівлі (позивач) оприлюднено інформацію про проведення закупівлі послуг за темою: «ДБН А2.2-3:2014. Ремонт приміщень ДПРЧ та будівлі критої полоси ВП ХАЕС» за процедурою відкритих торгів з публікацією англійською мовою (П): UА-2021-06-08-004871-е) та тендерну документацію цієї публічної закупівлі.
За результатами проведення публічної закупівлі позивачем, як замовником, і переможцем цієї закупівлі ТОВ «Спеценергомонтаж Київ» укладено Договір про надання послуг від 18.08.2021 №11-124-01-21-15376.
02.08.2023 відповідачем в ЕСЗ опубліковано інформацію про прийняття відповідачем рішення про початок моніторингу процедури закупівлі (П): UА-2021-06-08-004871-с) та опубліковано відповідний наказ голови Державної аудиторської служби України №233 «Про початок моніторингу процедур закупівель», відповідно до якого відповідачем розпочато моніторинг вказаної процедури закупівлі.
За результатами проведеного моніторингу процедури закупівлі відповідач склав та оприлюднив 24.08.2023 в ЕСЗ затверджений 24.08.2023 заступником голови ДАСУ Шкуропат О.Г. Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-06-08-004871-е.
Відповідно до пункту 2 констатуючої частини Висновку за результатами проведеного моніторингу Відповідачем були зроблені такі висновки:
1. За результатом аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «БК БУД Альянс» встановлено порушення вимог абзацу 2 пункту 1 частини 1 статті 31 Закону;
2. За результатом аналізу питання відповідності повідомлень з вимогою про усунення невідповідностей вимогам Закону, своєчасності його розміщення та виконання учасниками, установлено порушення вимог частини 16 статті 29 Закону.
Щодо інших питань, які відповідно до п. 1 констатуючої частини Висновку були предметом аналізу проведеного моніторингу, порушень ДАСУ не установлено.
У пункті 3 констатуючої частини Висновку dідповідач зазначив про те, що «з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Держаудитслужба зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, а у разі неможливості - вжити інших заходів з метою недопущення зазначених порушень в подальшому, притягнути до відповідальності винних осіб та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.».
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель через проведення моніторингу закупівлі у порядку, установленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922).
Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії для запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 4 частини першої статті 1 Закону № 922).
Згідно із частиною 6 статті 8 Закону № 922 за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджує керівник органу державного фінансового контролю або його заступник. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів із дня його складання.
Відповідно до пункту 2 статті 8 Закону № 922 рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Як вбачається з матеріалів справи, Держаудитслужба отримала інформацію від громадської організації «Вільний шлях» листом від 21.11.2022 б/н (вх. від 29.11.2022 № 16-33560-2022) про наявність ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель щодо процедур закупівель за номерами UА-2021-06-08-004871-е та UА-2021-06-15- 002232-а, проведених ВП ХАЕС ДП «НАЕК «Енергоатом», зокрема невідхилення тендерних пропозицій учасників процедур закупівель, які не відповідали вимогам, установленим Замовником відповідно до абзацу першого частини 3 статті 22 Закону № 922.
З огляду на викладене, Держаудитслужба відповідно до частини 2 статті 8 Закону № 922 та зважаючи на пункт 23 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом, на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 року № 1178, пункту 9 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року № 43, прийняла рішення про початок моніторингу процедур та 02.08.2023 оприлюднила наказ «Про початок моніторингу процедур закупівель» № 233 із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, а також опису підстав для здійснення моніторингу зазначеної процедури закупівлі.
Тобто, судом встановлено, що Держаудитслужба отримала інформацію щодо наявності ознак порушень законодавства у сфері публічних закупівель від громадської організації «Вільний шлях», що відповідно до пункту 5 частини 2 статті 8 Закону № 922 є підставою для прийняття рішення про проведення моніторингу закупівель.
Статтею 16 Закону № 922 передбачено, що замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.
Відповідно до вимог підпункту 1 частини І додатка 1 до тендерної документації, встановлених Замовником, учасник надає документально підтверджену інформацію (перелік договорів, що підтверджує досвід виконання аналогічного (аналогічних договорів) за підписом керівника підприємства - учасника та скріплена печаткою згідно з пунктом 4.2.1 (а) додатка 3 до документації.
Підпунктом «а» пункту 4.2.1 додатка 3 до тендерної документації закріплено, що для надання послуги учасник надає довідку про виконання аналогічного-(их) договору-(ів) на спортивних об`єктах, виконаних на 100%. 
У цьому ж самому підпункті «а» пункту 4.2.1 додатка 3 до тендерної документації Замовник встановив вимогу для підтвердження наявності досвіт»’ виконання аналогічного-(их) договору-(ів) до довідки додаються (примітка 2 зазначені документи надаються до кожного зазначеного у довідці договору та повинні мати реєстраційний номер та дату), також відгуки від замовників про належне виконання учасником договорів, зазначених у Довідці (відгук надається на бланку замовника, що містить інформацію про належне виконання договору, у тому числі стосовно якості та строків, завірений підписок? керівника замовника, наданий замовником).
Отже, згідно із вимогами тендерної документації Замовника учасник у складі своєї тендерної пропозиції повинен надати для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, зокрема, щодо наявності в учасника досвіду виконання аналогічного (аналогічних договорів): перелік договорів, довідки, відгуки від замовників.
Між тим, учасник ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» у складі своєї тендерної пропозиції не надав документів, які підтверджують наявність досвіду виконання аналогічного-(их) договору (-ів): довідки, відгуки від замовників, чим не дотримав вимоги підпункту 1 частини І додатка 1 та підпункту «а» пункту 4.2.1 додатка 3 до тендерної документації.
Відповідно до частини 16 статті 29 Закону № 922 якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Отже, Закон № 922 надає можливість учаснику процедури закупівлі виправити невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, шляхом завантаження через електронну систему закупівель уточнених або нових документів, а не шляхом завантаження нових документів, які взагалі відсутні в тендерній пропозиції Учасника на момент розкриття тендерних пропозицій.
Положення частини 16 статті 29 Закону № 922 та пункту 1 частини першої статті 31 Закону Ке 922 вказують на те, що невиправлення виявлених замовником після розкриття тентер- пропозиції учасників невідповідностей в інформації та/або документах та невідповідність учасника вимогам кваліфікаційних критеріїв є різними за СВСІУ змістом та самостійними підставами для відхилення тендерної протезний учасника, зокрема:
не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону, та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;
не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей.
Невідповідність в інформації чи документах учасника не може ототожнюватись із наявністю обставин, які свідчать про невідповідність учасника ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» вимогам кваліфікаційних критеріїв, а для застосування Замовником у процедурі закупівлі частини шістнадцятої статті 29 Закону № 922 до учасника ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» не було правових підстав.
Суд не погоджується з доводами позивача про те, що у нього не було правових підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника, оскільки Замовник без наявності підстав установив учаснику ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» вимогу про усунення невідповідностей, шляхом завантаження документів, які на дату кінцевого строку подання тендерних пропозицій, взагалі відсутні у складі тендерної пропозиції.
Так, Законом № 922 не передбачено право учасника закупівлі на подання документів, які вимагались тендерною документацією, після проведення торгів та розкриття тендерних пропозицій, тобто надавати нові документи, які не було подано у складі пропозиції.
Крім того, згідно із з пунктом 4.2.1 (в-4) додатка 3 та пунктом 1 частини ІІІ (інші документи, що повинен надати учасник) додатка 1 тендерної документації для наявності достатньої кількості персоналу відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання і досвід для надання послуги в повному обсязі, учасник у складі пропозиції надає документи, які передбачені постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 для виконання зазначеної послуги (Копія Дозволу (декларацій) на виконання робіт підвищеної небезпеки: роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 м; верхолазні роботи).
Відповідно підпункту 4 пункту 4.2.1 додатка 3 «Технічна специфікація до предмета закупівлі» для надання послуги учасник надає документально підтверджену інформацію, що персонал має відповідний дозвіл (декларацію) на роботи з підвищеною небезпекою в діючих електроустановках до 1000 В та понад 1000 В, на висоті понад 1,3 м.
Учасник ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» у складі тендерної пропозиції надав Довідку про наявність дозволів від 10.07.2021 № 10-А (підписана керівником та скріплена печаткою).
Порядок видачі Дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (далі - Порядок № 1107), визначає процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки.
Додаток 2 до Порядку № 1107 (у редакції від 10.03.2021) визначає Перелік видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі Дозволів (група А) до яких, зокрема, включено: 9. Роботи в діючих електроустановках напругою понад 1000 В і в зонах дії струму високої частоти, та Перелік видів робіт підвищеної небезпеки, які виконуються на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці (група Б) до яких, зокрема, включено: роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 метра; верхолазні роботи.
Відповідно до тендерної документації предметом торгів були послуги із ремонту приміщень ДПРЧ та будівлі критої полоси ВП ХАЕС, зокрема, виконання робіт на висоті для герметизації конька покрівлі із сандвіч панелей, герметизації примикань на перепадах висот покрівлі тощо. Детальний перелік та обсяг робіт зазначено у технічній специфікації (додаток 3 до тендерної документації).
Учасник торгів ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» у тендерній пропозиції не надав копію дозволу (декларацій) на виконання робіт підвищеної небезпеки в діючих електроустановках до 1000 В та понад 1000 В; роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 м; верхолазні роботи.
Доводи позивача, що відсутність у тендерній пропозиції учасника процедури закупівлі ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» копій дозволів (декларація) на виконання робіт підвищеної небезпеки в діючих електроустановках до 1000 В та понад 1000 В; роботи, що виконуються на висоті понад 1,3 м; верхолазні роботи відповідно до вимог Порядку № 1107 не є підставою для відхилення тендерної пропозиції цього учасника закупівлі, не суперечать нормам Закону № 922.
Закон № 922 також не наділяє учасників процедури закупівлі правом на власний розсуд трактувати умови тендерної документації в частині вибіркового виконання окремих пунктів (положень, умов тощо) тендерної документації або визначати на власний розсуд обсяги та вид інформації (спосіб подання або затвердження документів), яку вони подаватимуть у складі тендерної пропозиції на підтвердження відповідності умовам тендерної документації, а тому тендерна пропозиція учасника, яка не відповідає умовам тендерної документації замовника, у тому числі тим умовам, які замовник визначив на підставі абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922, підлягає безумовному відхиленню Замовником.
Законом № 922 не визначено чіткого переліку документів, які повинен вимагати Замовник від учасників процедури закупівлі, а отже, обов`язок надання того чи іншого документа учасниками процедури закупівлі (в тому чисті й у частині складання відповідних документів та відображення інформації в них) установлюється Замовником самостійно. 
Замовник визначив для себе необхідний перелік вимог, які є для нього суттєвими та наявність яких повинні підтвердити учасники, які виявили намір взяти участь у закупівлі, що дозволить Замовнику провести належну оцінку тендерних пропозицій учасників відповідно до вимог Закону № 922.
Відповідно до абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922 визначено, що замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам.
Зазначена норма є імперативною нормою права, яка має для Замовника зобов`язальний характер, та яка не підлягає суб`єктивному тлумаченню Замовником.
Отже, в діях Замовника правомірно установлено порушення абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону № 922, позаяк Замовник не відхилив тендерну пропозицію ТОВ «БК БУД АЛЬЯНС» як таку, що не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 Закону № 922.
Відповідач в оскаржуваному висновку, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень шляхом припинення зобов`язань за договором, а разі неможливості - вжити інших заходів з метою недопущення зазначених порушень в подальшому, притягнути до відповідальності винних осіб та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Зважаючи на структуру та зміст Закону № 922 і Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 08 вересня 2020 року № 552, саме замовник публічної закупівлі може визначати, як саме він має намір усунути виявлені правопорушення, обираючи один із визначених законом правомірних варіантів поведінки.
З приписів Закону № 922 випливає, що на відповідача покладено обов`язок зазначити варіанти правомірної поведінки, тобто замовнику дається право вибору: вжити заходів щодо припинення зобов`язань за договором та протягом п`яти робочих днів із дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, надати аргументовані заперечення, інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Варіант усунення порушення шляхом припинення зобов`язань за договором спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922 договір про закупівлю укладається згідно з нормами Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно із частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Отже, укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому невідхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору є підставою для розірвання такого договору.
Як випливає зі змісту оскаржуваного висновку, відповідач конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність.
Аналогічні висновки були також викладені Верховним Судом у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі № 200/10092/20, від 24 січня 2023 року у справі № 280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі № 260/2993/21.
Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України) було доведено правомірність прийнятого ним оскаржуваного рішення, а тому відсутні правові підстави для задоволення заявлених позовних вимог.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд,
В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову відокремленого підрозділу «Хмельницька атомна електрична станція» державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» до Державної аудиторської служби України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - товариство з обмеженою відповідальністю «СПЕЦЕНЕРГОМОНТАЖ КИЇВ», про визнання протиправним та скасування висновку – відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.