ТЕРНОПІЛЬСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 500/5911/25
17 березня 2026 року	м.Тернопіль	
Тернопільський окружний адміністративний суд, у складі:
головуючої судді Дерех Н.В. 
розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального підприємства Кременецької міської ради "Міськводгосп" до Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області про визнання протиправною та скасування постанови, -
ВСТАНОВИВ:
Комунальне підприємство Кременецької міської ради "Міськвдгосп" (надалі, позивач, комунальне підприємство) звернулося до суду з позовом до Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області (надалі, відповідач), в якому просить визнати протиправною та скасувати Постанову Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області від 30 вересня 2025 року № 08 про накладення штрафу на Комунальне підприємство Кременецької міської ради «Міськводгосп» у розмірі 75700,00 грн. 
Позов обґрунтований тим, що позивач вважає протиправною та такою, що підлягає до скасування спірну постанову відповідача. Позивач вказує, що лічильник води був встановлений у 2012 році, до набрання чинності Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" облік (02.08.2017). Зауважує, що відповідно до статті 1 Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", вузол комерційного обліку - вузол обліку, що забезпечує загальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлі, її частині (під`їзді), обладнаній окремим інженерним вводом. Вважає, що для приватного будинку (односімейної будівлі) лічильник на межі майнової належності є засобом індивідуального обліку, а не комерційного, оскільки будівля не має кількох споживачів і не підпадає під розподільний облік. Вказує, що у спірному випадку лічильник не зареєстрований на абонентському обліку як вузол комерційного обліку. На думку позивача, застосування санкцій за статтею 14 Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" є передчасним та протиправним, оскільки Закон не вимагає повірки для неоснащених або незареєстрованих вузлів під час воєнного стану. Оскільки лічильник не є вузлом комерційного обліку в контексті Закону про комерційний облік (не зареєстрований як такий і встановлений до дії Закону), на позивача не поширюється вимога абзацу 1 частини 1 статті 6 Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" щодо періодичної повірки. Зауважує, що Акт перевірки №23 від 16.09.2025 не містить достатніх доказів того, що лічильник є саме вузлом комерційного обліку, а не індивідуальним засобом обліку (відсутні посилання на акт реєстрації на абонентському обліку, як вимагає стаття 4 Закону про комерційний облік). Позивач вважає, що відповідач не врахував перехідні положення Законом України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання" (п. 2 розділу IV) та поточний стан воєнного стану (продовжено до 05.11.2025), що, на думку позивача, робить спірну постанову необґрунтованою. 
Ухвалою суду від 20.10.2025 позовну заяву залишено без руху, та у встановлений судом строк позивач усунув недоліки позовної заяви, яку залишено без руху.
Ухвалою суду від 03.11.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у даній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи. 
Заперечуючи проти позовних вимог, представник відповідача подав до суду відзив на позовну заяву, в якому просить відмовити у задоволенні позову повністю. Зауважує, що між споживачем та комунальним підприємством укладено Типовий індивідуальний договір про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення від 20.04.2022, яким визначено, що обсяг спожитої у будинку послуги з централізованого водопостачання визначається як обсяг питної води, спожитої в будинку, за показаннями засобів вимірювальної техніки вузла комерційного обліку або розрахункового відповідно до Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг затверджених Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 22 листопада 2018 року № 315. Просить врахувати, що Актом від 08.08.2025 лічильник споживача прийнято на облік, про що вказано в акті перевірки №23 від 16.09.2025. Також, просить врахувати, під час позапланового заходу, працівниками комунального підприємства підтверджено, що це є вузол комерційного обліку. Вважає, що позивач повинен дотримуватись міжповірочних інтервалів законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, затверджені наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.10.2016 № 1747. Також, зауважує, що відповідно до затверджених міжповірочних інтервалів: для лічильників води та теплолічильників установлено, що міжповірочний інтервал 4 роки. Вказує, що під час позапланового заходу встановлено порушення вимог законодавства щодо захисту прав споживачів (відповідно до умов договору, зняття показань засобів вимірювальної техніки вузла (вузлів) комерційного обліку послуги повинні здійснюватись виконавцем щомісячно, що не відповідає дійсності, оскільки згідно наданих відомостей, зняття показань здійснювалось 19.09.2023, 23.01.2024 та в червні 2025 р.; підприємством не проконтрольовано дотримання установлених міжповірочних інтервалів для засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузлів комерційного обліку; виконавцем не здійснено обслуговування вузла комерційного обліку, а саме періодичну повірку засобу вимірювальної техніки, який є складовою частиною вузла комерційного обліку, оскільки, остання повірка засобу вимірювальної техніки була проведена у 2012 році, як випливає з пояснень КП «Міськводгосп»). Відтак, на думку представника відповідача, Головним управлінням Держпродспоживслужби в Тернопільській області правомірно прийнято спірну постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про захист прав споживачів.
Ухвалою суду від 13.11.2025 постановлено відмовити у задоволенні клопотання представника Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якій підтримав позовні вимоги, просить позов задовольнити повністю. Вважає, що у спірному випадку перевірка проведена з порушенням норм Постанови Кабінету Міністрів №303 та Закону №877-У, що робить її висновки необґрунтованими для винесення спірної постанови. Серед іншого також вказує, що для індивідуальних лічильників приватних будинків міжповірочні інтервали не тягнуть санкцій за Законом №2119-УІІІ, оскільки статті 17 частини першої ст. 1 Закону №1314-УІ регулює повірку тільки для зареєстрованих комерційних засобів.
Представник відповідача подав до суду заперечення (на відповідь на відзив), в яких просить відмовити у задоволенні позову повністю. Вважає, що застосування санкції за вищезазначеними питаннями є правомірними, оскільки як встановлено під час перевірки, вузол обліку встановлений у споживача є комерційним, а отже, всі твердження позивача є не коректними. 
Судом встановлено, що 12.08.2025 до Головного управління надійшло звернення споживачки ОСОБА_1 № Т-239.
19.08.2025 було направлено лист № Вих-058.3/2759-25 щодо надання погодження на позаплановий захід.
28.08.2025 Держпродспоживслужба повідомила про надання погодження на проведення позапланового заходу КП «Міськводгосп» за адресою м. Кременець, вул. Словацького, буд.6 листом №15.1.2-6/21974 (№ Вх -5985-25 від 28.08.2025).
На підставі Наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області за №559-п від 02.09.2025р. та Посвідчення (направлення) за №72 від 02.09.2025, начальником відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Кошулінською Софією Євгенівною та головним спеціалістом відділу контролю у сфері торгівлі, робіт та послуг Управління захисту прав споживачів та контролю за регульованими цінами Куриляк О.Є., здійснено позаплановий захід за зверненням Троневич Л., на предмет додержання вимог законодавства про захист прав споживачів КП «Міськводгосп»» під час надання послуг: м.Кременець, вул. Словацького,6.
За результатами проведення (планового) позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів Головним управлінням Держпродспоживсужби в Тернопільській області складено Акт №23 від 16.08.2025. Зокрема, під час позапланового заходу встановлено наступне: "Комунальне підприємство Кременецької міської ради «Міськводгосп» надає послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення згідно Типового індивідуального договору про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення укладеного 20.04.2022 року. Проте, підприємством не виконуються послуги в повному обсязі, а саме: 1. Відповідно до умов договору, зняття показань засобів вимірювальної техніки вузла (вузлів) комерційного обліку послуги повинні здійснюватись виконавцем щомісячно, що не відповідає дійсності, оскільки згідно наданих відомостей зняття показань здійснювалось 19.09.2023, 23.01.2024 та в червні 2025 р. Виконавець послуги має право доступу до будівель, приміщень і споруд, у яких встановлено вузли комерційного обліку, для перевірки схоронності таких вузлів обліку, зняття показань засобів вимірювальної техніки, що є складовою вузла комерційного обліку, та періодичного огляду у порядку, визначеному статтею 29 Закону України “Про житлово-комунальні послуги” і цим договором. Періодичний огляд вузла (вузлів) комерційного обліку здійснюється виконавцем під час зняття показань. Чого здійснено не було, оскільки згідно пояснень, зняття показань відбувалось лише у вищезазначених періодах. 2. Підприємством непроконтрольовано дотримання установлених міжповірочних інтервалів для засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузлів комерційного обліку. 3. Також, виконавцем не здійснено обслуговування вузла комерційного обліку, а саме періодичну повірку засобу вимірювальної техніки, який є складовою частиною вузла комерційного обліку, оскільки, остання повірка засобу вимірювальної техніки була проведена у 2012 році, як випливає з пояснень КП «Міськводгосп». Натомість, споживачеві надано повідомлення про необхідність нею забезпечення проведення повірки лічильника, форма та зміст якого не відповідає Порядку подання засобів вимірювальної техніки на періодичну повірку, обслуговування та ремонт. 4. Крім того, вузол комерційного обліку прийнято на абонентський облік з порушенням вимог Порядку прийняття приладу обліку на абонентський облік. Оскільки, під час огляду вузла комерційного обліку перевіряються наявність проектної документації, а також: наявність повірочного тавра на засобі вимірювальної техніки або запису з відбитком повірочного тавра у відповідному розділі експлуатаційних документів або свідоцтва про повірку засобу вимірювальної техніки, що входять до вузла розподільного обліку (для засобів вимірювальної техніки, що були у використанні); строк дії повірки приладу обліку, який згідно пояснень комунального підприємства проводився ще у 2012 році. Водночас, працівником КП «Міськводгосп» не складено Акт про прийняття вузла комерційного обліку на абонентський облік відповідно до додатка 1 до цього Порядку, однак споживачеві надано Акт про прийняття вузла розподільного обліку/приладу- розподілювача теплової енергії, що порушує вимоги Порядку. Також, договором передбачено обов`язок споживача забезпечувати цілісність обладнання приладів (вузлів) обліку послуги відповідно до умов цього договору та не втручатися в їх роботу. Однак, невиконання споживачем своїх зобов`язань не звільняє КП «Міськводгосп» дотримуватись умов договору та вимог законодавства. Отже, враховуючи те, що лічильник не пройшов вчасно повірку відповідно до строків передбачених законодавством, засіб обліку вважається не придатним до використання".
Після цього, 30.09.2025 Головним управлінням Держпродспоживслужби в Тернопільській області прийнято Постанову про накладення штрафу за порушення законодавства про захист прав споживачів №08 від 30.09.2025, якою, за порушення строків прийняття на абонентський облік або повірки вузлів комерційного обліку теплової енергії, гарячої чи питної води - у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Зокрема, вирішено застосувати до Комунального підприємства Кременецької міської ради "Міськводгосп" штраф у розмірі 75700,00 грн. У даній Постанові також зобов`зано позивача у 15-ти денний термін з дня отримання постанови сплатити в установленому порядку штраф у зазначеному розмірі до державного бюджету.
Вважаючи протиправною та такою, що підлягає до скасування вказану постанову відповідача, позивач звернувся з даним позовом до суду.
Надаючи правову оцінку оскаржуваним рішенням та відповідним доводам сторін, суд виходить з такого.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 №877-V (далі Закон №877-V).
Відповідно до статті 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Частиною першою статті 2 Закону №877-V встановлено, що дія цього Закону поширюється на відносини, пов`язані зі здійсненням державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
За приписами частини першої статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема: подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням; виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу; перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю); звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом; неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів; звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю) (абзац одинадцятий частини першої статті 6 Закону №877-V).
Відповідно до частини першої статті 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Частинами першою - п`ятою статті 7 Закону №877-V встановлено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходу, якщо вони не пред`явили документів, передбачених цією статтею. 
Слід зазначити, що у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався відповідними указами Президента України та дії до цього часу.
Згідно з пунктами 1-3 постанови Кабінету Міністрів України від 13.03.2022 №303 "Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану" (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) вирішено припинити проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 "Про введення воєнного стану в Україні".
За наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Протягом періоду воєнного стану за наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, планові та позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання, що провадять діяльність у сферах енергетики та комунальних послуг, законодавства у відповідних сферах та ліцензійних умов здійснюються за рішенням Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, позапланові заходи державного нагляду (контролю) у сфері організації та проведення азартних ігор (у тому числі фактичні перевірки методом контрольних закупок) та у лотерейній сфері - за рішенням Комісії з регулювання азартних ігор та лотерей відповідно до статті 10 Закону України "Про державне регулювання діяльності щодо організації та проведення азартних ігор" та статті 13 Закону України "Про державні лотереї в Україні".
З наведеного слідує, що підставою для проведення позапланової перевірки у період дії воєнного стану може бути рішення центрального органу виконавчої влади виключно при наявності загрози, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави.
Крім цього, Держпродспоживслужбою України 01.04.2024 виданий наказ №191 «Про рішення щодо здійснення протягом періоду воєнного стану позапланових заходів державного нагляду (контролю) у сфері надання житлово-комунальних послу», пунктом 1 якого установлено, що протягом періоду воєнного стану позапланові заходи державного нагляду (контролю) за дотриманням суб`єктами господарювання вимог законодавства щодо формування, встановлення та застосування державних регульованих цін, захисту прав споживачів та метрологічного нагляду у сфері надання житлово-комунальних послуг здійснюються за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, із дотриманням вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Таким чином, Держпродспоживслужба (її територіальні органи) протягом періоду воєнного стану вправі здійснювати позапланові заходи державного контролю за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави із дотриманням вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». При цьому, достатньою підставою вважати, що така загроза наявна, є звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави.
Як встановлено судом, позаплановий захід проведений на підставі Наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області за №559-п від 02.09.2025р. та Посвідчення (направлення) за №72 від 02.09.2025, за зверненням ОСОБА_2 , на предмет дотримання вимог законодавства про захист прав споживачів КП «Міськводгосп»» під час надання послуг: м.Кременець, вул. Словацького,6.
Крім цього, листом Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та захисту споживачів №15.1.2-6/21974 від 28.08.2024 надано погодження відповідачу на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) в частині додержання Комунальним підприємством Кременецької міської ради законодавства про захист прав споживачів за адресою: вул. Словацького, 6, м.Кременець, Тернопільська область. 
Відповідно до частини шостої статті 7 Закону №877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно зі статтею 11 Закону №877-V суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний:
допускати посадових осіб органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю) за умови дотримання ними порядку здійснення державного нагляду (контролю), передбаченого цим Законом;
не створювати перешкоди органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні ними заходів державного нагляду (контролю), за умови що зазначені заходи здійснюються такими особами відповідно до вимог закону;
виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства;
надавати документи, зразки продукції, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час державного нагляду (контролю), відповідно до закону;
одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу.
У спірному випадку примірник Акта №23 від 16.08.2025, складеного за результатами проведення (планового) позапланового заходу державного нагляду (контролю), проведеного на підставі Наказу Головного управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області за №559-п від 02.09.2025р. та Посвідчення (направлення) за №72 від 02.09.2025, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері захисту прав споживачів Головним управлінням Держпродспоживсужби в Тернопільській області, отримано директором Комунального підприємства, що підтверджується відповідним підписом директора 16.09.2025.
В подальшому, відповідачем прийнято спірну постанову про накладення штрафу. 
Таким чином, суд вважає, що порушень процедури при проведенні позапланового заходу стосовно позивача судом не встановлено.
Щодо виявлених порушень, зафіксованих в акті №23 від 16.09.2025, суд зазначає наступне.
Відносини, що виникають у процесі надання та споживання житлово-комунальних послуг, врегульовано Законом України "Про житлово-комунальні послуги" від 09.11.2017 № 2189-VІІІ, який введено в дію 01.05.2019 (надалі, Закон №2189-VІІІ).
Згідно з частиною першою ст.2 Закону України № 2189-VIII, предметом регулювання цього Закону є відносини, що виникають у процесі надання споживачам послуг з управління багатоквартирним будинком, постачання теплової енергії постачання гарячої води, централізованого водопостачання, централізованого водовідведення та управління побутовими відходами, а також відносини, що виникають у процесі надання послуг з постачання та розподілу електричної енергії і природного газу споживачами житлових, садибних, садових, дачних будинках.
Згідно з частиною другою статті 6 Закону №2189-VІІІ (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), учасниками правовідносин у сфері надання житлово-комунальних послуг є: 1) споживачі (індивідуальні та колективні); 2) управитель; 3) виконавці комунальних послуг. Виконавцями комунальних послуг є: 1) послуг з постачання та розподілу природного газу - постачальник, який на підставі ліцензії провадить діяльність із постачання природного газу, та оператор газорозподільної системи, до якої приєднані об`єкти газоспоживання споживача; 2) послуг з постачання та розподілу електричної енергії - енергопостачальник або інший суб`єкт, визначений законом; 3) послуг з постачання теплової енергії - теплопостачальна організація; 4) послуг з постачання гарячої води - суб`єкт господарювання, який є власником (або володіє і користується на інших законних підставах) теплової, тепловикористальної або теплогенеруючої установки, за допомогою якої виробляє гарячу воду, якщо споживачами не визначено іншого постачальника гарячої води; 5) послуг з централізованого водопостачання - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання; 6) послуг з централізованого водовідведення - суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водовідведення; 7) послуг з поводження з побутовими відходами - суб`єкт господарювання, визначений виконавцем послуг з вивезення побутових відходів у встановленому законодавством порядку.
Відповідно до частин першої та другої статті 12 Закону №2189-VІІІ, надання житлово-комунальних послуг здійснюється виключно на договірних засадах.
Договори про надання житлово-комунальних послуг укладаються відповідно до типових або примірних договорів, затверджених Кабінетом Міністрів України або іншими уповноваженими законом державними органами відповідно до закону. Договори про надання комунальних послуг можуть затверджуватися окремо для різних моделей організації договірних відносин (індивідуальний договір, індивідуальний договір з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем, колективний договір) та для різних категорій споживачів (індивідуальний споживач (співвласник багатоквартирного будинку, власник будівлі, у тому числі власник індивідуального садибного житлового будинку), колективний споживач).
Засади забезпечення комерційного, у тому числі розподільного, обліку послуг з постачання теплової енергії, постачання гарячої води, централізованого водопостачання та забезпечення відповідною обліковою інформацією споживачів таких послуг визначені у Законі України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» від 22 червня 2017 року №2119-VIII (далі Закон №2119-VIII).
Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 1 Закону №2119-VIII, зовнішні інженерні мережі - зовнішні теплові мережі (крім мереж систем автономного теплопостачання), зовнішні мережі гарячого водопостачання (крім мереж систем автономного гарячого водопостачання), зовнішні водопровідні мережі (крім мереж систем автономного водопостачання) до вузла комерційного обліку.
Пунктом 9 ст.1 Закону № 2119-VIII визначено, що комерційний облік комунальних послуг (далі - комерційний облік) - визначення за допомогою вузла комерційного обліку або за встановленими правилами у передбачених цим Законом випадках кількісних та якісних показників комунальної послуги, вимірювання яких забезпечується вузлом обліку, на підставі яких проводяться розрахунки за спожиті комунальні послуги.
У пункті 11 частини 1 статті 1 Закону №2119-VIII визначено поняття оператора зовнішніх інженерних мереж - власник зовнішніх інженерних мереж, а в разі якщо зовнішні інженерні мережі використовуються іншою, ніж власник, особою або є безхазяйними - особа, якій такі мережі власником передано у користування (управління, господарське відання, оренду, концесію) або яка здійснює фактичне користування такими мережами для транспортування відповідно теплової енергії, гарячої води, питної води.
Пунктом 13 ст.1 Закону № 2119-VIII встановлено, що розподільний облік комунальних послуг (далі - розподільний облік) - визначення за допомогою вузла розподільного обліку (приладу - розподілювача теплової енергії) та/або за встановленими правилами (методиками) у передбачених цим Законом випадках кількісних показників отриманої споживачем комунальної послуги, на підставі яких здійснюється розподіл показань вузла комерційного обліку між споживачами в будівлях, де налічуються два та більше споживачів.
Так, у спірному випадку Актом №23 від 16.09.2025 спеціалістами Головного управління встановлено порушення вимог п.19, п.21, п.25, пп.15 п.42. Типового індивідуального договору про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення; абз. 1 п. 23, абз.3 п.24, пп. 15 п. 50 ПКМУ 690; абз.1 ч.1 ст.6,ч.1 ст.11 ЗУ 2119-VII; п.12 ч.2 ст.8 ЗУ 2189-VIII, а саме: - відповідно до умов договору, зняття показань засобів вимірювальної техніки вузла (вузлів) комерційного обліку послуги повинні здійснюватись виконавцем щомісячно, що не відповідає дійсності, оскільки згідно наданих відомостей зняття показань здійснювалось 19.09.2023, 23.01.2024 та в червні 2025 р.; - підприємством не проконтрольовано дотримання установлених міжповірочних інтервалів для засобів вимірювальної техніки, які є складовою частиною вузлів комерційного обліку; - виконавцем не здійснено обслуговування вузла комерційного обліку, а саме періодичну повірку засобу вимірювальної техніки, який є складовою частиною вузла комерційного обліку, оскільки, остання повірка засобу вимірювальної техніки була проведена у 2012 році, як слідує з пояснень КП «Міськводгосп».
Як встановлено, Комунальне підприємство Кременецької міської ради «Міськводгосп» надає послуги з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення згідно Типового індивідуального договору про надання послуг з централізованого водопостачання та централізованого водовідведення укладеного 20.04.2022 року, облік послуги, згідно якого здійснюється за показаннями засобів вимірювальної техніки вузла комерційного обліку або розрахунково відповідно до Методики розподілу між споживачами обсягів спожитих у будівлі комунальних послуг, затвердженої наказом Мінрегіону від 22.11.2018 №315.
Слід зазначити, що Типовий договір регулює індивідуальний облік для окремих споживачів, а не комерційний облік, як визначено статтею 1 Закону № 2119, де комерційний облік застосовується для будівель з кількома споживачами. 
Зняття показань не щомісяця, на думку суду, не є порушенням, оскільки стаття 11 Закону № 2119-VIII вимагає зняття показань для комерційних вузлів, а не індивідуальних засобів обліку приватних будинків. Контроль міжповірочних інтервалів та повірка не потрібні для некомерційних засобів відповідно до статті 17 Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» від 05 червня 2014 року № 1314-VII (далі - Закон № 1314-VII), яка регулює повірку тільки для засобів, результати яких використовуються для комерційних розрахунків. 
Натомість, як вже зазначалось вище, вузол комерційного обліку - це вузол обліку, що забезпечує загальний облік споживання відповідної комунальної послуги в будівлі, її частині (під`їзді), обладнаний інженерним вводом. 
У спірному випадку під час проведення позапланово заходу відповідачем встановлено під час позапланового заходу, що підтверджено і дирекцією комунального підприємства, будинок споживачки ОСОБА_2 оснащено вузлом комерційного обліку. 
З наведеного мотиву суд критично оцінює доводи представника позивача з приводу неправомірності застосування норм Закону України 2119- VIII.
В свою чергу, на думку суду, щомісячне зняття показань і контроль міжповірочних інтервалів є обов`язковими до виконання виконавцем послуг.
З цього приводу, суд зазначає, що згідно ст.8 Закон № 1314-VI1 визначено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки дозволяється застосовувати, випускати з виробництва, ремонту та в продаж і видавати напрокат лише за умови їх відповідності цьому Закону та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.
Пунктом 7 ст. 3 Закону № 1314-VI1 визначено, що до сфери законодавчо регульованої метрології належать такий види діяльності, як торговельно-комерційні операції та розрахунки між покупцем (споживачем) і продавцем (постачальником, виробником, виконавцем), у тому числі під час надання транспортних, побутових, комунальних, електронних комунікаційних послуг, послуг поштового зв`язку, постачання та/або споживання енергетичних і матеріальних ресурсів (електричної і теплової енергії, газу, води, нафтопродуктів тощо).
Статтею 17 Закону № 1314-VI1 визначено, що законодавчо регульовані засоби вимірювальної техніки, що перебувають в експлуатації, підлягають періодичній повірці та повірці після ремонту.
Відповідальність за своєчасність проведення періодичної повірки, обслуговування та ремонту (у тому числі демонтажу, транспортування та монтажу) засобів вимірювальної техніки (результати вимірювань яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків за спожиті теплову енергію і воду) покладається на суб`єктів господарювання, що здійснюють обслуговування відповідних засобів вимірювальної техніки.
Крім цього, згідно п.38 Переліку категорій законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки, що підлягають періодичній повірці, затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 04.06.2015 № 374 належать лічильники води.
Суд звертає увагу, що Постановою Кабінету Міністрів України № 374 застосовується до засобів, що використовуються для комерційного обліку, як визначено статтею 3 Закону № 1314-VII, де сфера законодавчо регульованої метрології включає комерційні операції з кількома споживачами. Водночас, для індивідуальних лічильників приватних будинків міжповірочні інтервали не тягнуть санкцій за Законом № 2119-VIII, оскільки стаття 17 частина 1 Закону № 1314-VII регулює повірку тільки для зареєстрованих комерційних засобів.
При цьому повинні дотримуватись міжповірочні інтервали законодавчо регульованих ЗВТ, що перебувають в експлуатації, затверджені наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.10.2016 № 1747.
Відповідно до затверджених міжповірочних інтервалів для лічильників води та теплолічильників установлено міжповірочний інтервал 4 роки.
Отож, у сукупності наведеного вище, враховуючи те, що лічильник не пройшов вчасно повірку відповідно до строків передбачених законодавством та засіб обліку вважається не придатним до використання, на переконання суду, відповідачем правомірно встановлено те, що Комунальним підприємством Кременецької міської ради "Міськводгосп" обслуговування вузла комерційного обліку здійснювалось з порушенням вимог абзацу 1 частини першої ст.6 Закону України "Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання", а саме не проведено періодичну повірку засобу вимірювальної техніки, яка є складової частиною вузла комерційного обліку у строки визначені законодавством, оскільки остання повірка засобу вимірювальної техніки була проведена у 2012 році.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.14 Закону України «Про комерційний облік теплової енергії та водопостачання» за порушення строків прийняття на абонентський облік або повірки вузлів комерційного обліку теплової енергії, гарячої чи питної води - у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
На переконання суду, застосування санкцій щодо позивача у спірному випадку є правомірним, оскільки як встановлено контролюючим органом під час перевірки, вузол обліку у споживача є комерційним. Доказів протилежного судом не здобуто, та учасниками справи суду не подано. 
Таким чином, перевіряючи дії відповідача при прийнятті спірної постанови, на відповідність вимогам частини другої ст. 2 КАС України, суд дійшов висновку, що відповідач діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України. 
Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.
Відповідно до частин першої, другої статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку, що у задоволенні даного позову слід відмовити повністю.
Оскільки суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:
У задоволенні позову відмовити повністю. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Відповідно до частини першої статті 295 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Згідно із статтею 297 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційна скарга подається безпосередньо до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Повне судове рішення складено та підписано 17 березня 2026 року.
Копію рішення надіслати учасникам справи.
Реквізити учасників справи:
позивач - Комунальне підприємство Кременецької міської ради "Міськводгосп" (місцезнаходження: вул. Юліуша Словацького, 6, м. Кременець, Кременецький р-н, Тернопільська обл.,47003 код ЄДРПОУ/РНОКПП 32291616),
відповідач - Головне управління Держпродспоживслужби в Тернопільській області (місцезнаходження: вул. Микулинецька, 20, м. Тернопіль, Тернопільська обл., Тернопільський р-н,46006 код ЄДРПОУ:40310895).
Головуюча суддя Дерех Н.В.