Справа №461/2260/26
Провадження №3/461/1065/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 квітня 2026 року          м. Львів

Суддя Галицького районного суду м. Львова Мисько Х.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 , громадянина України, керівника ДП «Львівський науково – дослідний та проектний інститут землеустрою», юридична адреса: 79008, м. Львів, пр. Чорновола, 4, РНОКПП: НОМЕР_1 ,

за ч.1 ст.163-2 КУпАП, -
В С Т А Н О В И В:

19.02.2026 року при проведенні перевірки ДП «Львівський науково – дослідний та проектний інституту землеустрою» встановлено порушення ОСОБА_1 термінів сплати узгодженої суми податкового зобов`язання з податку на додану вартість, нарахованого в декларації за зрудень 2025 року від 26.01.2026 року №9434711620, граничний термін сплати 30.01.2026 року. Заджекларована сума податку в сумі 94 284,00, станом на 30.01.2026 року.
Дії ОСОБА_2 кваліфіковані посадовими особами ГУ ДПС у Львівській області за ч.1 ст. 163-2 КУпАП.
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. 
Крім того, інформація про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 була завчасно оприлюднена на офіційному сайті Галицького районного суду м. Львов (https://gl.lv.court.gov.ua/sud1304/pres-centr//). Клопотання про відкладення розгляду справи, розгляд справи у його відсутності суду не подав, про причини своєї неявки суд не повідомив.
Згідно з одним із принципів судочинства визнано пріоритет публічного інтересу над приватним. Безпідставне умисне затягування розгляду справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона прав і свобод громадян, зміцнення законності та виховання громадян.
Крім того, недотримання строків розгляду справ про адміністративні правопорушення порушує конституційне право на судовий захист і негативно впливає на ефективність та авторитет судової влади.
У рішенні Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ) від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відтак, суд відповідно до вимог ч.1 ст.268 КУпАП, вважає за можливе провести розгляд справ за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, що сприятиме досягненню завдань, визначених ст.ст.1, 245 КУпАП, та розгляду справ в межах строків, які передбачені ст.38 КУпАП.
Дослідивши матеріали справи, вважаю, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення передбачений ч.1 ст. 163-2 КУпАП, тобто ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку.
Відповідно ст.245 КУпАП, завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин справи. 
Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 11.06.2004 №11 „Про окремі питання, що виникають при застосуванні судами положень ст. 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення, де зазначено, що згідно зі ст. 245 КУпАП суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення має своєчасно, всебічно, повно й об`єктивно з`ясувати обставини справи і вирішити її в точній відповідності із законом.
Частина 1 статті 163-2 передбачає відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ та організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обов`язкових платежів), тобто дана норма містить два окремих склади адміністративного правопорушення..
Норма ч. 1 ст. 163-2 КУпАП є бланкетною, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших нормативно-правових актів. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює норму більш конкретним змістом, для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації за відповідною статтею чи частиною статті КУпАП. Формулювання суті правопорушення не може обмежуватися посиланням на нормативний акт, а повинно містити відомості про вчинене правопорушення згідно з диспозицією статтіз конкретизацією суті порушення відповідно до норм, в даному випадку, податкового законодавства.
Серед ознак, які мають бути відображені при викладенні суті правопорушення, обов`язковим є наведення конкретних обставин та фактів порушення податкового законодавства, яких особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, не дотрималася, порушивши тим самим законодавчі приписи.
Протокол містить посилання на порушення ОСОБА_1 п. 57.1 ст. 57 ПК України.
Статтею 57 Податкового кодексу визначені строки сплати податкового зобов`язання. Пункт перший якої визначає, що платник податків зобов`язаний самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену у поданій ним податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого цим Кодексом для подання податкової декларації, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно із ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).
Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП стверджується:
- протоколом про адміністративне правопорушення серії ГУ ЛВ 008719 № Ж-13/844-13-01-04-03 від 19.02.2026 року;
- актом про результати камеральної перевірки щодо порушень правил (термінів) сплати (перерахування) податків, платежів, зборів №6264/13-01-04-03/00702009 від 16.02.2026 року, та іншими матеріалами справи, які знаходяться в об`єктивному взаємозв`язку між собою.
Вирішуючи питання про вид адміністративного стягнення, суд враховує обставини справи, особу винного, його майновий стан, характер вчиненого правопорушення і вважає, що до нього слід застосувати стягнення у вигляді штрафу.
Крім цього, відповідно до ст. 40-1 КУпАП та Закону України «Про судовий збір» із ОСОБА_1 слід стягнути в користь ДСА України судовий збір у розмірі 665,60 грн.
Керуючись ст.ст.40-1, 248, 249, 251, 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1  визнати винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП та накласти стягнення у виді штрафу у розмірі п`яти неоподаткованих мінімумів громадян, що становить 85,00 гривень.
Стягнути з ОСОБА_1 в користь ДСА України судовий збір в розмірі 665,60 грн. 
Відповідно до ст.ст. 307, 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, не пізніше як через 15 днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови не пізніше як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення, постанова про накладення штрафу надсилається до органу державної виконавчої служби, який у порядку примусового виконання постанови стягує з правопорушника подвійний розмір штрафу
Постанова може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом десяти діб з дня винесення постанови через Галицький районний суд м. Львова.

Суддя       Мисько Х.М.