ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
   	Справа № 636/8545/24  Провадження № 2/636/713/26	

Дата 

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 лютого 2026 року м. Чугуїв
Чугуївський міський суд Харківської області у складі:
головуючого судді Карімова І.В.,
за участю секретаря судового засідання Ріпи І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в місті Чугуєві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника адвоката Куляшової Ганни Сергіївни до Вовчанської міської ради Чугуївського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіна Олена Миколаївна, про надання додаткового строку для прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2024 року ОСОБА_1 звернулися до суду із позовом до Вовчанської міської ради Чугуївського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 . Позов мотивований тим, що після смерті матері відкрилась спадщина, до складу якої входить належне останній на праві власності майно, розташоване за адресою:  АДРЕСА_1 , а саме: частини житлового будинку з надвірними будівлями, згідно свідоцтва про право власності від 28.09.1995; частина земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 6321688706:00:000:0054, з цільовим призначенням: для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 072191 від 08.06.2004; частина земельної ділянки площею 0,1014 га з кадастровим номером 6321688706:00:000:0127, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 072190 від 08.06.2004. Позивач зазначає, що вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері, інших спадкоємців немає. Листом від 23.09.2024 приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіної О.М. позивачці було роз`яснено про необхідність звернення до суду для вирішення питання про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після померлої ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини, який сплинув. Позивачка зазначає, що з 24.02.2022 року до теперішнього часу територія Вовчанської міської територіальної громади віднесена до території, на яких ведуться бойові дії, у зв`язку з чим, у неї виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Строк допущеного нею пропуску подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини є незначним та складає один місяць та один тиждень. Позивачка вважає, що зазначені нею причини пропуску строку на прийняття спадщини після смерті матері є поважними та просить визначити їй додатковий строк тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 10.10.2024 року вищезазначену позовну заяву прийнято до провадження, справа призначена до розгляду у підготовчому судовому засіданні.
Ухвалою Чугуївського міського суду Харківської області від 17.03.2025 року підготовче провадження закрито, і справу призначено до розгляду по суті.
09.02.2026 від представника позивача адвоката Куляшової Ганни Сергіївни через підсистему «Електронний суд» надійшла заява про розгляд справи за відсутності сторони позивача.
Представник відповідача Вовчанської міської ради Чугуївського району Харківської області до суду не з`явився, повідомлений про час та місце розгляду справи відповідно до вимог ст.ст. 128-131 ЦПК України, причини своєї неявки до суду не повідомив, відзив на позовну заяву не надав.
Третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіна Олена Миколаївна надала до суду заяву про розгляд справи без її участі.
Враховуючи зазначене, суд відповідно до приписів ч.4 ст. 223 ЦПК України ухвалює заочне рішення, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, на підставі наявних матеріалів справи, що відповідає положенням ст.ст. 247, 280 ЦПК України.
Оцінивши в сукупності письмові докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного.
Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання ( ст. ст. 15,16 ЦК України).
Відповідно до ч. 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ч. 1 ст. 13 ЦПК України).
Цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності. За такими принципами: кожна сторонами повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 12 ЦПК України); суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Статтею 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 у місті Харкові, Харківської області, Україна, померла ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , про що Першим відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції зроблено відповідний актовий запис № 2385 від 20.02.2024, що підтверджується наданою копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 20.02.2024, виданого Першим відділом держаної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції.
Після смерті ОСОБА_2 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 , відкрилась спадщина, до складу якої входить належне останній на праві власності майно, розташоване за адресою:  АДРЕСА_1 , а саме: 
частини житлового будинку з надвірними будівлями, згідно свідоцтва про право власності від 28.09.1995, зареєстровано в реєстрі за № 3-8702; 
частина земельної ділянки площею 0,2500 га з кадастровим номером 6321688706:00:000:0054, з цільовим призначенням: для обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 072191 від 08.06.2004; 
частина земельної ділянки площею 0,1014 га з кадастровим номером 6321688706:00:000:0127, з цільовим призначенням: для ведення особистого селянського господарства, згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 072190 від 08.06.2004.
Ступінь спорідненості між спадкодавицею ОСОБА_2 та позивачкою ОСОБА_1 підтверджується: копією паспорта громадянина України серії НОМЕР_2 , виданого Пісочинським ВМ Харківського РВ УМВС України в Харківській області, 16 листопада 2000 року, згідно якого ОСОБА_1 народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 в місті Харкові; копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , виданого 18.08.1968 року Бюро запису актів громадянського стану Московської Райради депутатів трудящих м. Харків, згідно якого ОСОБА_3 , народилась ІНФОРМАЦІЯ_5 в місті Харкові, актовий запис № 443. Батьки: батько - ОСОБА_4 , мати - ОСОБА_2 .
Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_4 , виданого 26.06.1982 року, після укладення шлюбу дошлюбне прізвище позивачки « ОСОБА_5 » було змінене на « ОСОБА_6 ».
Батько позивачки – ОСОБА_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_6 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_5 , виданого 16.05.1994 Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис № 7967.
23 вересня 2024 року позивачка звернулась до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіної Олени Миколаївни із заявою, у якій просила завести спадкову справу та надати роз`яснення щодо порядку оформлення спадщини після ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
За результатами розгляду вказаної заяви 23.09.2024 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіною О. М. у Спадковому реєстрі було зареєстровано спадкову справу за № 73019326, номер у нотаріуса 41/2024, згідно копії Витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 78456699 від 23.09.2024, виданого приватним нотаріусом Рибкіною О. М.
Також листом від 23.09.2024 № 71/0214 приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіною О. М. позивачці було роз`яснено про необхідність звернення до суду для вирішення питання про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після померлої ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку, для прийняття спадщини, який сплинув.
Згідно приписів статей 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
За правилами статті 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (частина перша статті 1270 ЦК України).
За правилами частини першої статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Статтею 1272 ЦК України встановлено, що у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Як зазначено в постанові від 26 жовтня 2022 року Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду в рамках справи № 522/17925/16, провадження № 61-1122св22 «Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини необхідно ураховувати свободу заповіту, як фундаментальний принцип спадкового права. Необізнаність спадкоємця про наявність заповіту є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини (при умові не заведення спадкової справи після смерті спадкодавця та не здійснені повідомлення та виклику спадкоємця за заповітом нотаріусом).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 15 вересня 2023 року у справі № 345/4153/22, провадження № 61-9356св23, зазначено, що лише якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Водночас необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року у справі № 6-1486цс15, від 23 серпня 2017 року у справі № 6-1320цс17, Верховного Суду у постановах від 26 червня 2019 року у справі № 565/1145/17, від 17 жовтня 2019 року у справі № 766/14595/16, від 30 січня 2020 року у справі № 487/2375/18, від 31 січня 2020 року у справі № 450/1383/18, від 17 серпня 2023 року у справі № 626/274/22. Правозастосовна практика Верховного Суду у подібних правовідносинах є усталеною.
Обґрунтовуючи поважність причин пропуску, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , позивачка посилалась на те, що з 24.02.2022 року до теперішнього часу територія Вовчанської міської територіальної громади віднесена до території, на яких ведуться бойові дії, у зв`язку з чим, у неї виникли об`єктивні та істотні труднощі для своєчасної подачі заяви про прийняття спадщини. Також позивач вказує на те, що строк подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, є незначним та складає один місяць та один тиждень.
Суд зазначає, що 24 лютого 2022 року Указом Президента України 64/2022 на території України введено воєнний стан по всій території України у зв`язку з воєнною агресією рф.
Суд вважає, що доводи позивачки  ОСОБА_1 , яка є спадкоємицею за законом після смерті матері  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , з приводу поважності пропуску нею строку для прийняття спадщини, а саме: введення у країні воєнного стану, пов`язаного із військовою агресією російської федерації проти України, відсутність у певний час доступу до нотаріальних реєстрів, незначний часовий проміжок між закінченням строку прийняття спадщини та подачею позивачкою нотаріусу заяви про прийняття спадщини, є обґрунтованими, та доходить висновків, що на підставі частини третьої статті 1272 ЦК України позивачці слід надати додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини строком три місяці.
Керуючись ст. ст. 3, 12, 223, 258, 259, 265, 273, 280, 315, 354, 355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :
Позов ОСОБА_1 в особі представника адвоката Куляшової Ганни Сергіївни до Вовчанської міської ради Чугуївського району Харківської області, третя особа: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Рибкіна Олена Миколаївна, про надання додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП НОМЕР_6 , зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 , додатковий строк тривалістю у три місяці з дня набрання цим рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Харківського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених Цивільним процесуальним кодексом України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Суддя І.В. Карімов