ЗАКАРПАТСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
і м е н е м У к р а ї н и

23 квітня 2026 року	м. Ужгород	№ 260/10408/25 	

Закарпатський окружний адміністративний суд у складі: головуючої – судді Маєцької Н.Д., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовною заявою Берегівської окружної прокуратури Закарпатської області (Закарпатська область, м. Берегове, вул. І. Сечені, буд. 15, код ЄДРПОУ 02909967) в інтересах держави в особі Департаменту культури Закарпатської обласної державної (військово) адміністрації (Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, буд. 4, код ЄДРПОУ 44361754) до Берегівської міської ради Закарпатської області (Закарпатська область, м. Берегове, вул. Б. Хмельницького, буд. 7, код ЄДРПОУ 04053683) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії , -

ВСТАНОВИВ:

Берегівська окружна прокуратура Закарпатської області в інтересах держави в особі Департаменту культури Закарпатської обласної державної (військової_ адміністрації звернулася до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовною заявою до Берегівської міської ради Закарпатської області, в якій просить: 1) Визнати протиправною бездіяльність Берегівської міської ради щодо неукладення охоронного договору з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації щодо пам`ятки археології місцевого значення - “Будинок СШ № 4” поч. XIX ст., що знаходиться у м. Берегове, вул. Б. Хмельницького, 18 Закарпатської області, охоронний № 1-Зк; 2) Зобов`язати Берегівську міську раду укласти з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації охоронний договір на пам`ятку археології місцевого значення - “Будинок СШ № 4” поч. XIX ст., що знаходиться у м. Берегове, вул. Б. Хмельницького, 18 Закарпатської області, охоронний № 1-Зк на умовах і в порядку, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768.
26 січня 2026 року до суду надійшла заява представника позивача про зміну предмету позову.
У вказаній заяві представник позивача зазначає, що в описовій та резолютивній частинах позовної заяви допущено технічну описку, зокрема вказано про пам`ятку археології, однак згідно матеріалів позову «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ відноситься до пам`ятки архітектури місцевого значення, а тому правильним слід вважати – пам`ятку архітектури. 
Відповідно до прохальної частини вказаної заяви просить пункт 2 та 3 прохальної частини позовної заяви викласти у наступній редакції: 1) Визнати протиправною бездіяльність Берегівської міської ради щодо неукладення охоронного договору з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації щодо пам`ятки архітектури місцевого значення «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., що знаходиться у м. Берегове, вул. Б. Хмельницького, 18 Закарпатської області, охоронний № 1-3к; 2) Зобов`язати Берегівську міську раду (код ЄДРПОУ 04053683) укласти з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації (код ЄДРПОУ 44361754) охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., що знаходиться у м. Берегове, вул. Б. Хмельницького, 18, Закарпатської області, охоронний № 1-3к на умовах і в порядку, визначеними постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768.
Ухвалою суду від 02 лютого 2026 року прийнято до розгляду заяву про зміну предмету позову. 
Позовні вимоги (з урахування заяви про зміну предмету позову) обґрунтовані тим, що об`єкт культурної спадщини «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., охоронний номер 1-3К внесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України. Однак, Берегівською міською радою не укладено охоронний договір щодо вказаного об`єкту. З огляду на те, що правопорушення у вигляді неукладення договору, є триваючим, то відповідач зобов`язаний укласти охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення «Будинок СШ № 4» кін ХІХ ст. з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації. 
Відповідач надав суду відзив на позовну заяву, відповідно до якого просить відмовити у задоволенні позову, в зв`язку з тим, що в Наказі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 18.12.2024 № 935, про перелік пам`яток культурної спадщини місцевого значення Закарпатської області, занесених до Державного реєстру нерухомих пам`яток України у Закарпатській області відсутня пам`ятка археології місцевого значення – «Будинок СШ № 4» поч. XІX ст., натомість є пам`ятка архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» поч. XІX ст. Таким чином, позивач фактично просить зобов`язати Берегівську міську раду укласти охоронний договір на неіснуючий об`єкт культурної спадщини.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить наступних висновків. 
Судом встановлено, що наказом Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 18.12.2024 № 935 архітектурна пам`ятка місцевого значення - «Будинок СШ № 4» кін. XIX ст., занесена до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, у зв`язку з чим їй присвоєно новий охоронний номер 1-Зк. 
Крім того, вищевказана пам`ятка взята під охорону держави рішенням виконкому Закарпатської обласної Ради народних депутатів від 05.02.1980 року № 35 «Про затвердження додаткового списку пам`яток містобудування і архітектури місцевого значення в Закарпатській області». 
Архітектурна пам`ятка місцевого значення розташована в м. Берегове по вул. Б. Хмельницького, 18.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності прав власності Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна комплекс будівель ЗОШ № 4 та земельна ділянка під зазначеною пам`яткою архітектури за територіальною громадою в особі Берегівської міської ради.
Відповідно до листа Департаменту культури Закарпатської обласної військової адміністрації від 09.12.2025 № 121133-25 в Департаменті відсутній охоронний договір та будь-яка памятко-охоронна документація нового зразка на вищевказаний об`єкт культурної спадщини. 
Листом від 09.12.2025 року № 4014/03-17 Берегівська міська рада повідомила Берегівську окружну прокуратуру про тещо, не зверталась до Департаменту культури Закарпатської військової адміністрації щодо укладення охоронного договору на пам`ятку архітектури місцевого значення – Будинок СШ № 4 поч. ХІХ ст., охоронний номер 1-Зк. Облікова документація на вказаний об`єкт не виготовлена. 
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне. 
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові, організаційні, соціальні та економічні відносини у сфері охорони культурної спадщини регулює Закон України "Про охорону культурної спадщини" від 08.06.2000 року №1805-III (далі – Закон України №1805-III).
За визначеннями, наведеними у статті 1 Закону України №1805-III об`єкт культурної спадщини - визначне місце, споруда (витвір), комплекс (ансамбль), їхні частини, пов`язані з ними рухомі предмети, а також території чи водні об`єкти (об`єкти підводної культурної та археологічної спадщини), інші природні, природно-антропогенні або створені людиною об`єкти незалежно від стану збереженості, що донесли до нашого часу цінність з археологічного, естетичного, етнологічного, історичного, архітектурного, мистецького, наукового чи художнього погляду і зберегли свою автентичність; пам`ятка культурної спадщини (далі - пам`ятка) - об`єкт культурної спадщини, який занесено до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, або об`єкт культурної спадщини, який взято на державний облік відповідно до законодавства, що діяло до набрання чинності цим Законом, до вирішення питання про включення (невключення) об`єкта культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України; охорона культурної спадщини - система правових, організаційних, фінансових, матеріально-технічних, містобудівних, інформаційних та інших заходів з обліку (виявлення, наукове вивчення, класифікація, державна реєстрація), запобігання руйнуванню або заподіянню шкоди, забезпечення захисту, збереження, утримання, відповідного використання, консервації, реставрації, ремонту, реабілітації, пристосування та музеєфікації об`єктів культурної спадщини.
Згідно із статтею 3 Закону України № 1805-III, державне управління у сфері охорони культурної спадщини покладається на Кабінет Міністрів України, спеціально уповноважені органи охорони культурної спадщини. До спеціально уповноважених органів охорони культурної спадщини (далі - органи охорони культурної спадщини) належать зокрема: виконавчий орган сільської, селищної, міської ради.
Відповідно до ч. 2 ст. 5 Закону України № 1805-III до повноважень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони культурної спадщини, належить, зокрема: реалізація державної політики з питань охорони культурної спадщини; ведення Державного реєстру нерухомих пам`яток України, здійснення координації та контролю за паспортизацією нерухомих об`єктів культурної спадщини; подання Кабінету Міністрів України пропозицій про занесення об`єктів культурної спадщини національного значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та про внесення змін до нього щодо пам`яток національного значення; занесення об`єктів культурної спадщини місцевого значення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України та внесення змін до нього щодо пам`яток місцевого значення.
Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України № 1805-III до повноважень районних державних адміністрацій, виконавчого органу сільської, селищної, міської ради відповідно до їх компетенції у сфері охорони культурної спадщини належить, зокрема, забезпечення виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів про охорону культурної спадщини на відповідній території; подання пропозицій органу охорони культурної спадщини вищого рівня про занесення об`єктів культурної спадщини до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, внесення змін до нього та про занесення відповідної території до Списку історичних населених місць України; забезпечення захисту об`єктів культурної спадщини від загрози знищення, руйнування або пошкодження; організація розроблення відповідних програм охорони культурної спадщини.
Згідно із ч. 1 ст. 13 Закону України № 1805-III об`єкти культурної спадщини незалежно від форм власності відповідно до їхньої археологічної, естетичної, етнологічної, історичної, мистецької, наукової чи художньої цінності підлягають реєстрації шляхом занесення до Державного реєстру нерухомих пам`яток України за категоріями національного та місцевого значення пам`ятки.
Згідно із ч.ч. 1, 2 ст. 24 Закону України №1805-III власник або уповноважений ним орган, користувач зобов`язані утримувати пам`ятку в належному стані, своєчасно провадити ремонт, захищати від пошкодження, руйнування або знищення відповідно до цього Закону та охоронного договору. Використання пам`ятки повинно здійснюватися відповідно до режимів використання, встановлених органами охорони культурної спадщини, у спосіб, що потребує якнайменших змін і доповнень пам`ятки та забезпечує збереження її матеріальної автентичності, просторової композиції, а також елементів обладнання, упорядження, оздоби тощо. 
Статтею 23 Закону України № 1805-III передбачено, що усі власники пам`яток, щойно виявлених об`єктів культурної спадщини чи їх частин або уповноважені ними органи (особи) незалежно від форм власності на ці об`єкти зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір. 
Охоронний договір є актом за участю суб`єкта владних повноважень та співвласника пам`ятки культурної спадщини, має форму договору, визначає взаємні права та обов`язки його учасників у публічно-правовій сфері (реалізація державного управління охороною культурної спадщини) і укладається на підставі статті 23 Закону. 
Укладання такого договору відбувається замість видання індивідуального акту органу охорони культурної спадщини, яким покладається на власника зобов`язання щодо забезпечення збереження пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її (його) частини. Укладання охоронних договорів спрямоване на реалізацію державної політики у сфері охорони культурної спадщини. 
Такими договорами не вирішується питання власності на об`єкт культурної спадщини, а встановлюється режим використання пам`яток та відповідальність за порушення такого режиму. 
Таким чином, Закону України № 1805-III передбачено обов`язкове укладення власником або уповноваженим ним органом, користувачем пам`ятки чи її частини, охоронного договору з відповідним органом культурної спадщини вже після переходу права власності. 
Охоронний договір, укладений на підставі Закону України № 1805-III, є адміністративним договором. 
Такий висновок наведений у постанові Верховного Суду від 23 грудня 2019 року у справі № 806/1536/18. 
Статтею 23 частиною 3 Закону України № 1805-III передбачено, що порядок укладання охоронних договорів та їхні типові форми затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 12 Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 28.12.2001 № 1768 (далі – Порядок № 1768), власник пам`ятки щойно виявленого об`єкта чи її частини або уповноважений ним орган (особа) зобов`язаний не пізніше ніж через один місяць з моменту отримання пам`ятки, щойно виявленого об`єкта культурної спадщини чи її частини у власність або у користування укласти охоронний договір з відповідним органом охорони культурної спадщини.
Отже, відповідач, як власник пам`ятки, зобов`язаний укласти охоронний договір. Обов`язок укладення охоронного договору покладається саме на власника (балансоутримувача) пам`ятки, а не на орган охорони культурної спадщини і саме від власника (балансоутримувача) повинна виходити ініціатива укладення охоронного договору. 
Такий висновок підтверджується постановою Верховного Суду від 13 грудня 2018 року у справі № 826/4605/16.
Зокрема, Верховний Суд у постанові від 13 грудня 2018 року у справі № 826/4605/16 послався на пункт 5 Порядку № 1768, де зафіксовано, що в охоронному договорі, складеному за зразком згідно з додатком, зазначаються особливості режимі використання пам`ятки, види і терміни виконання реставраційних, консерваційних, ремонтних робіт, робіт з упорядження її території, інших пам`яткоохоронних заходів, необхідність яких визначається відповідним органом охорони культурної спадщини. 
Відповідно до пункту 17 Порядку № 1768 до охоронного договору додаються: 1) акт технічного стану пам`ятки (форма якого затверджується центральним органом виконавчої влади у сфері охорони культурної спадщини) на момент укладення охоронного договору. Для ансамблів (комплексів) складається окремий акт на кожний їх об`єкт. Акт технічного стану поновлюється не рідше ніж раз на 5 років. Якщо стан пам`ятки значно змінився після проведення робіт на пам`ятці - протягом п`яти календарних днів після його зміни; 2) опис культурних цінностей і предметів, які належать до пам`ятки, знаходяться на її території чи пов`язані з нею і становлять історичну, наукову, художню цінність, з визначенням місця і умов зберігання та використання; 3) технічний паспорт; 4) план пам`ятки чи її частини у масштабі 1:100, 1:200; 5) план території пам`ятки; 6) паспорт пам`ятки. 
Таким чином, як вбачається з вищевикладених норм чинного законодавства, юридичні або фізичні особи, у власності або користуванні яких перебувають об`єкти культурної спадщини чи їх частини, зобов`язані укласти з відповідним органом охорони культурної спадщини охоронний договір встановленого зразка, до якого мають бути додані додаткові документи.
Як вже встановлено судом, наказом Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 18.12.2024 № 935 архітектурна пам`ятка місцевого значення - «Будинок СШ № 4» кін. XIX ст., занесена до Державного реєстру нерухомих пам`яток України, у зв`язку з чим їй присвоєно новий охоронний номер 1-Зк. 
Вищевказана пам`ятка взята під охорону держави рішенням виконкому Закарпатської обласної Ради народних депутатів від 05.02.1980 року № 35 «Про затвердження додаткового списку пам`яток містобудування і архітектури місцевого значення в Закарпатській області». 
Архітектурна пам`ятка місцевого значення розташована в м. Берегове по вул. Б. Хмельницького, 18.
Згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності прав власності Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна комплекс будівель ЗОШ № 4 та земельна ділянка під зазначеною пам`яткою архітектури за територіальною громадою в особі Берегівської міської ради.
Таким чином, на Берегівську міську раду покладено обов`язок укласти охоронний договір з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації. 
Як констатував Верховний Суд у постанові від 20 січня 2025 року у справі № 120/107793/22, нормами Закону безальтернативно та беззастережно встановлюється обов`язок для всіх власників пам`ятки чи її частини укладати охоронний договір з відповідним органом культурної спадщини після переходу права власності на нього.
При цьому, доводи відповідача, наведені у відзиві на позовну заяву, про те, що прокурор фактично просить укласти охоронний договір на неіснуючий об`єкт культурної спадщини, оскільки в наказі Міністерства культури та стратегічних комунікацій України від 18.12.2024 року № 935 відсутня пам`ятка археології місцевого значення – «Будинок СШ № 4» поч. ХІХ ст., натомість є пам`ятка архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» поч. ХІХ ст., суд не приймає до уваги, оскільки позивачем було подано до суду заяву про зміну предмету позову, в якій уточнено, що спірний об`єкт культурної спадщини є пам`яткою архітектури, та така заява, ухвалою суду від 02.02.2026 року прийнята до розгляду. 
З огляду на викладене, а також на те, що правопорушення у вигляді неукладення договору, допущене відповідачем, є триваючим, відповідач зобов`язаний укласти з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Закарпатська область, м. Берегово, вул. Б. Хмельницького, буд. 18. 
Оскільки станом на час розгляду цієї адміністративної справи охоронний договір на зазначену пам`ятку архітектури не укладено, тому суд дійшов висновків про наявність правових підстав для зобов`язання відповідача укласти з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Закарпатська область, м. Берегово, вул. Б. Хмельницького, буд. 18, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України № 1768 від 28 грудня 2001 року «Про затвердження Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини».
Відтак, позовні вимоги необхідно задовольнити.
Позивачем доведено правомірність звернення до суду з позовом та наявність підстав для визнання протиправною бездіяльності Берегівської міської ради щодо неукладення охоронного договору з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації щодо пам`ятки архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., у зв`язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.
У відповідності до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз. З огляду на вищенаведене положення ч. 2 ст. 139 КАС України, судовий збір у даній справі з відповідача стягненню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 5, 19, 77, 243, 246 Кодексу адміністративного судочинства України, суд – 
ВИРІШИВ:

1. Позовну заяву Берегівської окружної прокуратури Закарпатської області (Закарпатська область, м. Берегове, вул. І. Сечені, буд. 15, код ЄДРПОУ 02909967) в інтересах держави в особі Департаменту культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації (Закарпатська область, м. Ужгород, пл. Народна, буд. 4, код ЄДРПОУ 44361754) до Берегівської міської ради Закарпатської області (Закарпатська область, м. Берегове, вул. Б. Хмельницького, буд. 7, код ЄДРПОУ 04053683) про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії - задовольнити. 
2. Визнати протиправною бездіяльність Берегівської міської ради щодо неукладення охоронного договору з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації щодо пам`ятки архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Закарпатська область, м. Берегово, вул. Б. Хмельницького, буд. 18.
3. Зобов`язати Берегівську міську раду укласти з Департаментом культури Закарпатської обласної державної (військової) адміністрації охоронний договір на пам`ятку архітектури місцевого значення – «Будинок СШ № 4» кін. ХІХ ст., що знаходиться за адресою: Закарпатська область, м. Берегово, вул. Б. Хмельницького, буд. 18, на умовах і в порядку, визначених постановою Кабінету Міністрів України № 1768 від 28 грудня 2001 року «Про затвердження Порядку укладення охоронних договорів на пам`ятки культурної спадщини, щойно виявлені об`єкти культурної спадщини чи їх частини».
4. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Суддя	Н.Д. Маєцька