П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 березня 2026 року
м. Київ
справа № 990/464/25
провадження № 11-4заі26
Велика Палата Верховного Суду у складі:
судді-доповідача Гімона М. М., 
суддів Банаська О. О., Булейко О. Л., Воробйової І. А., Губської О. А., Ємця А. А., Кишакевича Л. Ю., Короля В. В., Кравченка С. І., Мартєва С. Ю., Мартинюк Н. М., Пількова К. М., Погрібного С. О., Стефанів Н. С., Стрелець Т. Г., Ткача І. В., Ткачука О. С., Уркевича В. Ю.,
розглянувши в порядку письмового провадження справу № 990/464/25 за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити дії, провадження у якій відкрито за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 грудня 2025 року (судді Смокович М. І., Кашпур О. В., Мацедонська В. Е., Мельник-Томенко Ж. М., Уханенко С. А.; повне судове рішення складено 19 грудня 2025 року),
УСТАНОВИЛА:
Вступ
У цій справі суд вирішував питання правомірності припинення участі ОСОБА_1 (далі також - позивач) в доборі кандидатів на посаду судді місцевого суду, оголошеному рішенням Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС, Комісія, відповідач) від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 (далі - Добір) через набрання позивачем під час проведення тестування когнітивних здібностей кількості балів, яка є меншою ніж 55 відсотків максимально можливого бала (31,0 бали, що є нижчим за мінімальну кількість у 33 бали).
Перед судом було поставлено питання порушення порядку розробки та затвердження завдань для тестування когнітивних здібностей кандидатів з боку ВККС, зокрема через залучення для цього сторонньої юридичної особи приватного права. 
У цілому суд мав перевірити об`єктивність і прозорість вчинених ВККС процедур під час проведення Добору в межах проведення третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей.
Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду (далі - Касаційний адміністративний суд) у задоволенні позову відмовив, визнавши, що незгода позивача з отриманим результатом не є підставою для скасування рішення про його затвердження. Умови ж і порядок проведення третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) були заздалегідь опубліковані, а в подальшому застосовані до усіх учасників Добору. Відомими для всіх учасників Добору були й обставини залучення Товариства з обмеженою відповідальністю «ХГР Україна» (далі - ТОВ «ХГР Україна») до розробки завдань для тестування когнітивних здібностей. Також суд звернув увагу на непослідовність доводів позивача, який, висловлюючи сумніви у придатності (допустимості) тестових завдань для проведення кваліфікаційного іспиту, одночасно просить повторно провести на їх основі тестування. 
Велика Палата Верховного Суду погодилася з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позову і залишила апеляційну скаргу позивача без задоволення. Велика Палата Верховного Суду наголосила, що сама собою незгода з отриманим результатом тестування, який до того ж у межах конкурсної процедури є індивідуальним для кожного з учасників, не свідчить про наявність порушеного Комісією права. Судовий контроль у справах щодо перевірки результатів іспиту не передбачає перевірки та переоцінки балів, отриманих конкурсантом, який був у рівних умовах з іншими учасниками Добору. Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивач як конкурсант мав передбачати, що його результати можуть бути як позитивними, так і негативними. Висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної процедури виключно через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, якщо при цьому не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення Добору.
Короткий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
1. У жовтні 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду як суду першої інстанції з позовом до ВККС, у якому просив:
- визнати протиправним і скасувати рішення ВККС від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 (далі - спірне рішення, рішення № 173/зп-25) у частині затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 ;
- зобов`язати ВККС поновити участь ОСОБА_1 у доборі на зайняття вакантних посад суддів у місцевих судах з етапу тестування когнітивних здібностей у межах добору, оголошеного рішенням Комісії від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24;
- зобов`язати ВККС не пізніше 30 календарних днів з дня набрання законної сили рішення суду повторно провести тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду.
2. На обґрунтування своїх вимог позивач посилався на те, що результат тестування не відображає реального рівня його когнітивних здібностей, а відмова ВККС у наданні йому питань тесту з когнітивних здібностей (на відповідні прохання позивача, адресовані Комісії) не забезпечує прозорості та відкритості добору на посаду судді, не дає змоги перевірити коректності результатів тестування. Також позивач висловлював доводи про незаконність розроблення тестових завдань сторонньою особою - ТОВ «ХГР Україна», яка до того ж не мала достатніх трудових ресурсів для виконання взятих на себе зобов`язань. На переконання позивача, передбачена можливість залучення ВККС і Національною школою суддів України (далі - НШС України) інших фахівців для розробки завдання не означає наявність у Комісії права повністю делегувати таким особам свої обов`язки. Позивач доводить, що розроблені завдання не були перевірені та затверджені Комісією, що ставить під сумнів коректність цих завдань і можливість їх застосування (використання) під час Добору.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
3. Касаційний адміністративний суд рішенням від 17 грудня 2025 року відмовив у задоволенні позову.
4. Суд виходив з того, що позиція ОСОБА_1 є непослідовною, адже, з одного боку, він висловив застереження (перестороги) щодо придатності (допустимості) тестової бази (когнітивних здібностей) для використання в межах Добору, але заразом просить забезпечити йому можливість повторно пройти тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту, який призначений у межах Добору. 
5. Касаційний адміністративний суд звернув увагу, що іншої тестової бази для тестування когнітивних здібностей, аніж та, яку ВККС замовила у ТОВ «ХГР Україна», відтак використала / застосувала під час кваліфікаційного іспиту в межах Добору, наразі не існує, тож повторне проходження тестування когнітивних здібностей передбачатиме виконання / вирішення тих самих завдань (тобто їх генерування з тестової бази / бібліотеки тестових завдань, розроблених ТОВ «ХГР Україна», яку має у своєму розпорядженні ВККС), що їх виконували кандидати на посаду судді упродовж затвердженого Комісією графіку (згідно з рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25), з-поміж яких був і позивач.
6. Суд установив, що ВККС рішенням № 170/зп-24 від 12 червня 2024 року затвердила базові вимоги до впровадження програмного забезпечення та розробки унікальної бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей, передбачивши створення 240 завдань із їх повним оновленням та передачу бібліотеки Комісії на електронному носії без права передачі третім особам. На виконання цього рішення ВККС уклала з ТОВ «ХГР Україна» договір про розробку такої бібліотеки в межах конкурсних процедур. Додатком до договору визначено базові вимоги, зміст яких відповідає вимогам, затвердженим рішенням Комісії. У подальшому для апробації тестових завдань за основними психометричними показниками Комісія спільно з ТОВ «ХГР Україна» провела тестування (зовнішню перевірку) когнітивних здібностей з цільовою референтною групою, подібною до кандидатів на посаду судді. На основі цього тестування ТОВ «ХГР Україна» надало Комісії звіт щодо ключових психометричних показників, а саме складності завдань, дискримінативності та надійності.
7. Суд першої інстанції зазначив, що умови проведення тестування когнітивних здібностей, а так само і обставини укладення договору з ТОВ «ХГР Україна», були відомі заздалегідь, тестування проведено щодо всіх учасників добору, допущених до цього етапу. Кількість балів, які позивач набрав на цьому етапі кваліфікаційного іспиту (31,03 бала), менша ніж 33 бали, тобто менше 55 відсотків максимально можливого бала, а тому ВККС, з уваги на встановлені нею ж умови, не мала підстав допустити позивача до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду).
8. Суд погодився з тим, що позивач має обґрунтовані мотиви вимагати додаткову інформацію про результати тестування когнітивних здібностей, як і оспорювати відмову в наданні запитуваної інформації, якщо виникнуть підстави. Однак, за висновком суду, потреба у з`ясуванні додаткової інформації чи незгода з отриманою відповіддю не може слугувати підставою для скасування спірного рішення ВККС як передумови (приводу) для повторного проходження тестування когнітивних здібностей, надто після того, як завдання, які пропонуються для цього тестування, уже почасти стали відомі.
9. У зв`язку з викладеним Касаційний адміністративний суд за наслідками судового розгляду зробив висновок, що позивач не довів, а суд не виявив, що стосовно ОСОБА_1 ВККС допустила порушення принципів рівності та недискримінації чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б заперечили достовірність отриманого результату чи щонайменше поставили його під сумнів. Суд підкреслив, що спосіб тестування когнітивних здібностей та фіксації отриманого результату щодо позивача узгоджується з вимогами Комісії до програмного забезпечення.
10. Підґрунтям доводів ОСОБА_1 суд виявив його фактичну незгоду з отриманим результатом тестування, як наслідок, намагання повторно його скласти задля проходження до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. Однак така незгода позивача як учасника Добору з уваги передусім на те, як закон визначає складові кваліфікаційного іспиту та умови його успішного складення, за висновком суду першої інстанції не може бути підставою для скасування спірного рішення ВККС в окресленій позивачем частині.
Короткий зміст апеляційної скарги 
11.  ОСОБА_1 не погодився з рішенням Касаційного адміністративного суду від 17 грудня 2025 року та подав апеляційну скаргу, у якій просить скасувати це рішення й ухвалити нове - про задоволення його позову.
12. Доводи ОСОБА_1 , викладені в апеляційній скарзі, зводяться до того, що норми Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» (далі - Закон № 1402-VIII) і Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС від 19 червня 2024 року № 185/зп-24 (далі - Положення № 185/зп-24), визначають, що ВККС зобов`язана забезпечити учасникові можливість ознайомлення з поставленими йому під час тестування когнітивних здібностей питаннями, а також з наданими ним відповідями, оскільки такий обов`язок прямо випливає із принципів прозорості і відкритості Добору, закріплених у частині другій статті 70 Закону № 1402-VIII та пункті 4.15 Положення № 185/зп-24.
13. Позивач доводить, що отриманий ним результат тестування не відображає реального рівня його когнітивних здібностей, а відмова ВККС у наданні питань тесту з когнітивних здібностей, які були згенеровані системою, наданих ним відповідей та правильних відповідей до них не забезпечує прозорості та відкритості Добору, не дає змоги перевірити коректність результатів тестування, ставить під сумнів їх об`єктивність та достовірність. 
14. Окремо як на підставу для задоволення апеляційної скарги позивач зазначає, що під час проведення тестування зазначене програмне забезпечення давало збої, а його підпис, який засвідчує результат у наданій Комісією аудиторної відомості, був проставлений ним під тиском працівника Комісії.
15. Аналогічно доводам, викладеним у позовній заяві, ОСОБА_1 в апеляційній скарзі висловлює сумніви щодо діяльності ТОВ «ХГР Україна» у підготовці тестових питань, відсутності перевірки та затвердження їх Комісією, а також контролю з боку відповідача в цьому питанні загалом. 
16. Незважаючи на всі ці сумніви, позивач не вбачає інакшого способу захисту своїх прав, окрім як повторне проходження тестування, адже він відповідав лише на 40 згенерованих питань з 240 розроблених. Такі питання неможливо запам`ятати і підготуватися до тесту заздалегідь. Більш того, ці тести були вже використані в межах інших конкурсних процедур, тому, як наслідок, немає перешкод у повторному проведенні тестування когнітивних здібностей щодо ОСОБА_1 . 
17. На переконання позивача, якби тести розробляла Комісія чи НШС України, Комісія б перевірила і затвердила тести, то він набрав би вищий бал і пройшов би до наступного етапу. Натомість кожен четвертий кандидат не склав тестів з когнітивних здібностей, а серед них діючі судді та правники з багаторічним стажем, які перед цим успішно склали тестування з історії української державності, тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду, де прохідний бал був надвисокий: у загальній спеціалізації 95 зі 100, у господарській та адміністративній ще вищий.
18. Також позивач вважає, що суд першої інстанції порушив норми процесуального права, а саме статтю 79 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), адже узяв до уваги докази, які були надані ВККС поза межами строку, встановленого для цього.
Позиція відповідача щодо апеляційної скарги позивача
19. ВККС у відзиві на апеляційну скаргу не погоджується з наведеними в ній доводами, стверджує, що вони не спростовують правильних висновків Касаційного адміністративного суду, викладених у рішенні від 17 грудня 2025 року, щодо підстав для відмови в задоволенні позову, законності та обґрунтованості цього рішення.
20. Відзив обґрунтовано фактично тими ж підставами, якими керувався суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позову ОСОБА_1 . Комісія вважає, що доводи позивача є голослівними, здебільшого ґрунтуються на припущеннях, які не підкріплені ані доказами, ані належним обґрунтуванням.
21. Звертає увагу, що додаткові докази надавалися Комісією на вимогу суду, що виключає підстави вважати, що для їх подання був пропущений строк. Висловлені ж в апеляційній скарзі доводи про збої в програмному забезпеченні і тиску працівника Комісії під час підписання відомості Комісія вважає безпідставними, оскільки, по-перше, такі доводи не були предметом розгляду судом першої інстанції, а, по-друге, не підтверджені належними і допустимими доказами. 
22. ВККС просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення Касаційного адміністративного суду від 17 грудня 2025 року - без змін.
Доводи позивача, викладені у відповіді на відзив на апеляційну скаргу
23. 09 лютого 2026 року від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив на апеляційну скаргу. Посилаючись на безпідставність доводів ВККС, відсутність аргументованого спростування позиції, викладеної в апеляційній скарзі, позивач вважає, що під час проведення Добору було допущено свавілля, адже ті конкурсанти, хто здавав раніше, інформували інших кандидатів про питання, які були в тестах, а самі питання взагалі не наближені до професії судді. Наполягає на тому, що про розробника тестів він не знав, а про допущені Комісією порушення (відсутність затвердження і перевірки тестів, програмного забезпечення) дізнався вже після складення тестування.
Рух апеляційної скарги 
24. Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 14 січня 2026 року відкрила апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 , а ухвалою від 11 лютого 2026 року призначила справу до апеляційного розгляду в порядку письмового провадження без виклику учасників справи на 04 березня 2026 року.
ПОЗИЦІЯ ВЕЛИКОЇ ПАЛАТИ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Обставини справи, які установив суд першої інстанції, і визначені відповідно до них правовідносини
25. Комісія рішенням від 11 грудня 2024 року № 366/зп-24 оголосила Добір з урахуванням 1800 прогнозованих вакантних посад суддів у місцевих судах та затвердила текст відповідного оголошення (за посиланням: https://www.vkksu.gov.ua/doc/pro-ogoloshennya-doboru-na-posadusuddi-miscevogo-sudu).
26. Рішенням від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) Комісія призначила кваліфікаційний іспит для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та визначила таку черговість етапів його проведення: перший етап - тестування знань з історії української державності; другий етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; третій етап - тестування когнітивних здібностей; четвертий етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду.
У рішенні від 12 травня 2025 року № 105/зп-25 (зі змінами) Комісія визначила прохідні бали кожного етапу кваліфікаційного іспиту з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено Добір. Зокрема, прохідний бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) визначено з урахуванням того, що до четвертого етапу допускаються учасники, які набрали бал, не нижче 55 відсотків максимально можливого бала, у кількості не більше: 2800 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду; 400 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду.
27. Рішенням від 27 серпня 2025 року № 161/зп-25 Комісія затвердила кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду (покликання: https://www.vkksu.gov.ua/doc/prozatverdzhennya-kodovanyh-ta-dekodovanyh-rezultativ-testuvannya-zagalnyh-znan-u-sferiprava-6).
Згідно із цим рішенням до третього етапу кваліфікаційного іспиту - тестування когнітивних здібностей допущено 4489 кандидатів на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого загального суду, що успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації місцевого загального суду і набрали прохідний бал, з-поміж яких є позивач.
28. Комісія рішенням від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25 призначила тестування когнітивних здібностей у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду. Цим рішенням Комісія визначила та оприлюднила особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2 до рішення від 27 серпня 2025 року № 162/зп-25).
Цим же рішенням Комісія встановила середній допустимий бал третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, який складає 55 відсотків максимально можливого бала, або 33 бали.
29. Пунктом 3 цього рішення Комісія вирішила визначити та оприлюднити на своєму офіційному вебсайті особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів у межах кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 2). 
У зазначеному документі визначено: розподіл завдань за аспектами тестування і за рівнем складності, кількість завдань, порядок їх виконання, час тестування і порядок (умови) завершення.
Щодо методики оцінювання передбачено, що інформаційна система, що використовується Комісією для цілей проведення іспиту, здійснює автоматичний підрахунок результатів. Кожне тестове завдання (запитання) має лише одну правильну відповідь. Оцінювання відповіді учасника на одне тестове завдання (запитання): правильна відповідь - 1 бал; неправильна відповідь - 0 балів; ненадання відповіді - 0 балів.
Результат тестування виводиться інформаційною системою на підставі балів, отриманих учасником за кожну правильну відповідь (від 0 балів до 40 балів), та з урахуванням коефіцієнта складності тестування, а саме: 1,22 - коефіцієнт складності запитань простого рівня; 1,55 - коефіцієнт складності запитань середнього рівня; 2,16 - коефіцієнт складності запитань високого рівня.
Після завершення часу (30 хвилин), відведеного для складання тестування, на екрані буде відображено вікно з результатами тестування.
30. Суд встановив, що згідно з визначеним та оприлюдненим графіком Комісія з 09 до 17 вересня 2025 року проводила тестування когнітивних здібностей (третій етап кваліфікаційного іспиту в межах Добору).
31. Зокрема, ОСОБА_1 як кандидат на посаду судді місцевого суду (загальна спеціалізація) проходив тестування когнітивних здібностей 12 вересня 2025 року (у приміщенні ВККС з 14:00 по 15:00).
32. Відповідно до аудиторної відомості за наслідками тестування когнітивних здібностей ОСОБА_1 набрав 31,03 бала.
33. Рішенням від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25 Комісія затвердила кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей (додаток 1) і на цій підставі допустила до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації (додаток 2): місцевого адміністративного суду - 400 кандидатів на посаду судді місцевого адміністративного суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого адміністративного суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого господарського суду - 411 кандидатів на посаду судді місцевого господарського суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого господарського суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал; місцевого загального суду - 2851 кандидата на посаду судді місцевого загального суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до місцевого загального суду, що успішно склали тестування когнітивних здібностей та набрали прохідний бал.
У цьому рішенні (пункти 4, 5) ВККС призначила четвертий етап кваліфікаційного іспиту (виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду) для кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, та затвердила графіки виконання практичного завдання зі всіх спеціалізацій.
Згідно з пунктом 2036 додатка 1 до цього рішення Комісії ОСОБА_1 як кандидат на посаду судді місцевого загального суду за результатами складання тестування когнітивних здібностей набрав 31,03 бала.
34. Позаяк бал, який набрав позивач на третьому етапі кваліфікаційного іспиту, менший за 55 відсотків максимально можливого бала, тобто менший 33, Комісія не включила позивача до переліку кандидатів, які були допущені до четвертого етапу кваліфікаційного іспиту - виконання практичного завдання зі спеціалізації (додаток 2 до рішення від 19 вересня 2025 року № 173/зп-25).
35. 18 вересня 2025 року ОСОБА_1 звернувся (електронною поштою) до ВККС із заявою, у якій з покликанням на пункт 4.15 Положення № 185/зп-24 просив надіслати йому (на електронну адресу) питання тесту з когнітивних здібностей, які йому згенерувала система, відповіді, які він надав, та правильні відповіді до згенерованих тестових питань.
36. Листом від 30 вересня 2025 року № 21-8435/25 ВККС відмовила в наданні запитуваних документів з покликанням на те, що звернення позивача не відповідало вимогам законів України «Про звернення громадян» і «Про захист персональних даних».
37. 01 жовтня 2025 року ОСОБА_1 повторно звернувся до ВККС з аналогічним проханням.
38. У відповідь ВККС листом від 08 жовтня 2025 року № 21-8711/25 повідомила, що надсилає (на поштову адресу) звіт про результати тестування ОСОБА_1 за наслідками тестування когнітивних здібностей з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповідей учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів).
39. Водночас щодо питань / завдань, як-то просив надати позивач, Комісія, з покликанням на Положення № 185/зп-24 пояснила, що сформовані завдання для складення кваліфікаційного іспиту є інформацією з обмеженим доступом, а перелік питань тестування з когнітивних здібностей не оприлюднювався; щодо останнього зазначено також, що перелік теж є інформацією з обмеженим доступом і не може надаватися.
40. Після цього позивач звернувся з цим позовом до суду.
41. Зміст спірних у цій справі правовідносин полягає в тому, що, на переконання позивача, неможливість пересвідчитись в об`єктивності отриманих ним балів має бути визнана підставою для скасування рішення про затвердження результату тестування когнітивних здібностей і повторного проведення відповідного тестування щодо нього. Крім того, позивач висловив сумніви в діяльності ТОВ «ХГР Україна» з точки зору допустимості розроблення ним тестової бази, достатності трудових ресурсів для її розроблення, відсутності перевірки та затвердження розроблених завдань з боку ВККС. Позивач доводив, що рівень його когнітивних здібностей є вищим за отриманий під час тестування бал.
Норми права, які регулюють спірні правовідносини, та висновки Великої Палати Верховного Суду щодо їх застосування у цій справі
42. Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та наведені в апеляційній скарзі, відзиві на неї та відповіді на відзив доводи, Велика Палата Верховного Суду дійшла таких висновків.
43.  Організацію судової влади та здійснення правосуддя в Україні, що функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів і забезпечує право кожного на справедливий суд, визначає Закон № 1402-VIII.
44. Статтею 93 Закону № 1402-VIII визначено повноваження Комісії, до яких згідно з пунктами 2, 6 частини першої цієї статті належить проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді і затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
45. Пунктами 1 та 4 частини першої статті 70 Закону № 1402-VIII передбачено, що добір на посаду судді місцевого суду здійснюється в порядку, визначеному цим Законом, та, окрім іншого, включає в себе такі етапи, як оголошення добору на посаду судді та складання кваліфікаційного іспиту. 
Частиною другою цієї статті встановлений обов`язок ВККС забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді.
46. Відповідно до частин першої - шостої статті 74 Закону № 1402-VIII кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
Підставою для допуску до складання кваліфікаційного іспиту є рішення ВККС.
Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС.
ВККС не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному вебсайті.
Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він:
1) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за тестування щодо загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду;
2) набрав не менше 75 відсотків максимально можливого бала за виконання практичного завдання щодо відповідної спеціалізації суду;
3) успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності, встановленого ВККС.
Комісія встановлює прохідний бал кваліфікаційного іспиту, який не може бути нижчим за 75 відсотків максимально можливого бала за відповідне тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності) та виконання практичного завдання кваліфікаційного іспиту. Під час добору на посаду судді прохідний бал для кандидатів встановлюється з урахуванням кількості посад, щодо яких оголошено добір.
47. Кандидат на посаду судді, який склав кваліфікаційний іспит, але не набрав прохідний бал, може використати результати такого іспиту під час участі у наступному доборі на посаду судді, оголошеному протягом двох років з дня затвердження таких результатів (частина десята статті 74 Закону № 1402-VIII).
48. Відповідно до підпунктів 1.1 - 1.3 Положення № 185/зп-24 кваліфікаційний іспит є атестуванням та основним засобом встановлення відповідності кандидата на посаду судді та судді критерію професійної компетентності.
Метою іспиту є виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності учасника здійснювати правосуддя у суді відповідного рівня та спеціалізації.
Завданнями іспиту є встановлення відповідності учасника вимогам до посади судді відповідного рівня та спеціалізації за критерієм професійної компетентності та, зокрема, такими показниками (підпункти 1.3.1 - 1.3.4): когнітивні здібності, що встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації).
Відповідно до пункту 1.8 Положення № 185/зп-24 засобами проведення іспиту є, зокрема, складання анонімного тестування, що визначає рівень когнітивних здібностей.
Згідно з пунктом 1.15 Положення № 185/зп-24 за результатами успішного проходження певного етапу (певних етапів) іспиту Комісія може ухвалити рішення про допуск учасника (учасників) до наступного етапу.
Пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24 встановлено, що проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються НШС України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
Відповідно до пункту 2.5 Положення № 185/зп-24 програми етапів іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей), таксономічні характеристики тестувань для відповідного етапу іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей) затверджуються Комісією та оприлюднюються на офіційному вебсайті Комісії не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення відповідного етапу іспиту.
Водночас як особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, так і методика його оцінювання визначаються окремим рішенням Комісії (пункти 5.4, 8.4 Положення № 185/зп-24). 
Відповідно до підпункту 6.3.3 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що успішно склав етап іспиту (крім тестування щодо когнітивних здібностей та історії української державності), у разі набрання 75 або більше відсотків від максимально можливого бала. Учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей та історії української державності, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала таких тестувань.
За підпунктом 6.3.4 Положення № 185/зп-24 учасник визнається таким, що не склав етап іспиту, у разі: набрання менше 75 відсотків від максимально можливого бала за тестування з історії української державності, загальних знань у сфері права та відповідної спеціалізації суду, а також за виконання практичного завдання з відповідної спеціалізації суду(підпункт 6.3.4.1); набрання менше середнього допустимого бала за результатами тестування когнітивних здібностей(підпункт 6.3.4.2); відмови від складання іспиту (етапу іспиту) [підпункт 6.3.4.3].
Учасник визнається таким, що успішно склав іспит, у разі успішного складання усіх його етапів (підпункт 6.5.4 Положення № 185/зп-24).
Учасник іспиту визнається таким, що не склав іспит, у разі нескладання одного або більше його етапів (підпункт 6.5.5 Положення № 185/зп-24).
Відповідно до підпунктів 6.8.2 - 6.8.3 Положення № 185/зп-24 прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією. Прохідний бал іспиту в межах добору на посаду судді місцевого суду визначається з урахуванням кількості посад, на які оголошено добір.
49. Зміст наведених норм дає підстави для висновку, що призначення на посаду судді здійснюється за наслідками проведення добору кандидатів для призначення на посаду судді, який уповноважена проводити виключно ВККС. Проведення добору включає в себе низку етапів, серед яких складення кваліфікаційного іспиту, обов`язок з проведення якого також покладений на ВККС. Тестування когнітивних здібностей є складовою кваліфікаційного іспиту, але як Закон № 1402-VIII, так і Положення № 185/зп-24 не передбачають обов`язку ВККС завчасно оприлюднювати його програму та перелік питань тестування на своєму офіційному вебсайті. Натомість ВККС зобов`язана окремим рішенням встановити особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей і методику його оцінювання.
50. За загальним правилом завдання іспиту розробляються НШС України або самостійно Комісією, однак передбачена й можливість залучення інших фахівців до виконання цих заходів. За змістом запровадженого тестування когнітивних здібностей його метою є перевірка логічного і вербального мислення кандидата, а в умовах відведеного часу (30 хвилин на 40 запитань) - ще й швидкості мислення, уміння адаптуватися до запроваджених умов тестування тощо.
51. Законодавець не встановив ані обов`язку для ВККС розробляти нові питання тестів у межах кожного окремого добору / конкурсу на посаду судді, ані заборони використання вже наявних у ВККС завдань для проведення кваліфікаційного іспиту в межах інших доборів / конкурсів. 
Оцінка висновків Касаційного адміністративного суду та аргументів учасників справи
Щодо заявлених позивачем порушень Комісії (відсутність затвердження і перевірки тестів, програмного забезпечення)
52. Суд першої інстанції встановив, що 12 червня 2024 року ВККС розглянула питання про затвердження базових вимог до надання послуг із впровадження програмного забезпечення для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів та базових вимог до надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів, а також про здійснення відповідних закупівель. 
53. У результаті Комісія ухвалила рішення від 12 червня 2024 року № 170/зп-24, яким: затвердила базові вимоги щодо надання послуг із впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 1); затвердила базові вимоги щодо надання послуг із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту (додаток 2); доручила Секретаріату Комісії забезпечити здійснення закупівель зазначених послуг відповідно до вимог чинного законодавства та цього рішення.
54. 23 серпня 2024 року Комісія в електронній системі публічних закупівель в Україні «Прозорро» оголосила закупівлю бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей.
55. За результатом відкритих торгів з проведеної публічної закупівлі UA-2024-08-23-008279-а переможцем визначено ТОВ «ХГР Україна», з яким 13 вересня 2024 року укладено договір № 70 про надання послуги із розробки бібліотеки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту. Додатком до договору від 13 вересня 2024 року № 70 є базові вимоги до надання послуг із розробки тестових завдань для тестування когнітивних здібностей на час кваліфікаційного іспиту, зміст яких відповідає тим, що їх затвердила ВККС рішенням від 12 червня 2024 року № 170/зп-24.
56. За результатами відкритих торгів з публічної закупівлі UA-2024-10-01-001853-a-b1 переможцем на впровадження програмного забезпечення для тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту визначено ПрАТ «Фінпорт Текнолоджіс Інк.», з яким укладено договір від 17 жовтня 2024 року № 81.
57. Відповідно до умов наведеного договору ПрАТ «Фінпорт текнолоджіс інк.» виконано послугу з впровадження у Комісії програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», зокрема надано ліцензію, яка надає Комісії право використовувати програмне забезпечення для виконання покладених на неї повноважень, у тому числі під час проведення тестування когнітивних здібностей у межах Добору.
58. Згідно з підпунктом «б» пункту 2.2.2 ліцензії Комісії заборонено аналізувати код, здійснювати декомпіляцію та зворотний інжиніринг коду (внесення змін до коду програмного забезпечення), бази даних та інших компонентів програмного забезпечення.
59. З метою забезпечення конфіденційності бази тестових завдань тестування когнітивних здібностей у програмному забезпеченні немає функціональної можливості експорту (вивантаження) основ, дистракторів та ключів тестових запитань (завдань), у тому числі і згенерованих для окремих учасників кваліфікаційного іспиту.
60. Проте програмне забезпечення дозволяє, зокрема, сформувати в автоматичному режимі індивідуальний звіт учасника про результати тестування когнітивних здібностей, що містить відомості про блоки запитань, унікальні номери запитання у межах програмного забезпечення і дані про правильність або неправильність відповідей учасників на запитання (без змісту основ, дистракторів та ключів).
61. Отже, Комісія у межах підготовки завдань з перевірки когнітивних здібностей затвердила базові вимоги, відповідно до яких виконавець робіт - ТОВ «ХГР Україна» розробив бібліотеку тестових завдань. При цьому, як встановив суд першої інстанції, Комісія проводила перевірку якості програмного забезпечення «Система тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту», а також рівня надійності розробленої бібліотеки тестування. Іншої тестової бази (для тестування когнітивних здібностей), аніж та, яку ВККС замовила у ТОВ «ХГР Україна», відтак використала / застосувала під час кваліфікаційного іспиту у межах Добору, наразі не існує.
62. Оскільки відповідний програмний продукт був прийнятий і впроваджений у роботу, це свідчить про перевірку його відповідності затвердженим базовим вимогам з боку ВККС. Доказів протилежного позивач суду не надав.
63. Отже, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про безпідставність доводів позивача в цій частині.
Щодо залучення до розробки тестових завдань ТОВ «ХГР Україна»
64.  Як зазначено вище, залученню цієї особи до розробки тестових завдань передувала певна процедура, зокрема проведення відкритого аукціону з публічних закупівель, переможцем якого стало ТОВ «ХГР Україна».
Питання дотримання правил проведення аукціону і визначення за його наслідками переможця як особи, яка відповідає усім виставленим вимогам, не може перевірятися в межах цієї справи, оскільки виходить за межі предмета доказування.
65. Наявність у Комісії права на залучення до розробки тестових питань інших фахівців передбачена пунктом 2.4 Положення № 185/зп-24, а перевірка здатності ТОВ «ХГР Україна» виконати обсяг робіт, передбачений укладеними договорами, перебуває поза межами судового контролю у справах, не пов`язаних із виконанням умов укладених договорів.
66. У цьому контексті Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на неконкретизованість позиції ОСОБА_1 , зі змісту якої неможливо з`ясувати, що саме в діяльності ТОВ «ХГР Україна» викликає у нього сумніви: неможливість розробки саме ним відповідних завдань, невалідність останніх, наявність помилок у завданнях чи їх невідповідність суті та / або меті тестування когнітивних здібностей.
Тому Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками суду першої інстанції про безпідставність доводів позивача в цій частині. 
Щодо забезпечення прозорості і відкритості добору
67. Відповідно до рішення ВККС від 29 січня 2025 року № 29/зп-25 «Про здійснення організаційних заходів щодо проведення кваліфікаційного іспиту кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду» на сайті ВККС оприлюднено довідкову інформацію про зміст анонімного тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які мають намір бути переведеними до іншого місцевого суду (додаток 3 до рішення від 29 січня 2025 року № 29/зп-25).
68. Крім цього, для підготовки кандидатів на посаду судді місцевого суду та суддів, які виявили намір бути переведеними до іншого місцевого суду, на офіційному вебсайті Комісії ще до призначення кваліфікаційного іспиту було оприлюднено типові запитання тестування когнітивних здібностей.
69. Відповідно до визначених ВККС умов тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання їх результатів, отриманих за допомогою однієї і тієї самої тестової бази, що її підготувало (розробило) ТОВ «ХГР Україна», тестування проходили усі кандидати на посаду судді в межах Добору (згідно із встановленим графіком).
70. Обставини / відомості щодо укладення договору між ВККС та ТОВ «ХГР Україна» були відомі учасникам Добору до початку тестування когнітивних здібностей, що не стало перепоною для проведення цього тестування, як і участі у ньому усіх допущених учасників Добору, серед яких був позивач. Зауваження щодо правомірності таких дій виникли у позивача після отримання недостатнього результату тестування когнітивних здібностей.
71. Велика Палата Верховного Суду підтримує доводи позивача, що ВККС відповідно до вимог Закону № 1402-VIII зобов`язана забезпечити прозорість та відкритість добору на посаду судді. Однак, поняття «прозорість та відкритість» слід тлумачити у взаємозв`язку з іншими нормами, що встановлюють порядок і умови проведення Добору. 
Тобто прозорість та відкритість добору на посаду судді означає, що як усі учасники добору, так і громадськість має однаковий обсяг інформації, достатній для розуміння умов проведення добору і методики оцінювання результатів іспиту, а також наслідків отриманих результатів. 
Обізнаність усіх учасників Добору з питаннями і відповідями до проведення тестування історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір, базових вимог і базових прикладів питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, забезпечує наведену вище вимогу. Водночас, на відміну від інших тестувань, обов`язок публікації переліку питань для перевірки когнітивних здібностей частиною четвертою статті 74 Закону № 1402-VIII не передбачений. Неможливість жодного з учасників Добору після проведення тестування когнітивних здібностей ознайомитися з основами, дистракторами і ключами щодо питань, які були згенеровані індивідуально кожному під час тестування, не можна вважати такою, що порушує принципи рівності учасників Добору, прозорості і відкритості проведення останнього. 
Про наявність учасників Добору, які мали відповідну можливість, ОСОБА_1 не зазначає, а суд наявності таких обставин не встановив.
72.  ОСОБА_1 на рівні з іншими учасниками Добору був ознайомлений (щонайменше об`єктивно мав таку можливість) із затвердженими базовими вимогами, відповідно до яких ТОВ «ХГР Україна» здійснювала розробку бібліотеки тестових завдань для перевірки когнітивних здібностей, базовими прикладами питань, які будуть на тестуванні когнітивних здібностей, добровільно виявив бажання брати участь у Доборі та з`явився для складання відповідного етапу іспиту, усвідомлюючи при цьому і приймаючи встановлений порядок його проведення та визначені умови. 
73. Жодних зауважень щодо порушення Комісією процедур Добору, в тому числі й щодо базових вимог для розробки бібліотеки тестових завдань, які використовувались Комісією у тестуванні когнітивних здібностей, до затвердження кодованих та декодованих результатів тестування когнітивних здібностей, а саме до 19 вересня 2025 року, у позивача не було. Як правильно зазначив суд першої інстанції, це свідчить про незгоду позивача саме з результатом третього етапу кваліфікаційного іспиту (тестування когнітивних здібностей), що само собою не дає підстав для висновку про протиправність дій чи рішень Комісії у процедурі Добору.
74. Велика Палата Верховного Суду наголошує, що добір на посаду судді має конкурентний характер, а прохідний бал виконує функцію інструменту відбору в умовах обмеженої кількості посад, а отже, ненабрання позивачем установленого Комісією прохідного бала унеможливлює допущення його до наступного етапу кваліфікаційного іспиту. 
Погоджуючись пройти відповідну процедуру тестування когнітивних здібностей, позивач як конкурсант мав передбачати, що його результати можуть бути як позитивними, так і негативними. Висловлення ж сумнівів у правомірності проведеної процедури виключно через отримання негативного результату не є підставою для скасування рішення про його затвердження, особливо в умовах, коли не було встановлено допущення ВККС істотних порушень норм законодавства, які визначають правила і умови проведення Добору.
Отже, Велика Палата Верховного Суду погоджується з висновками суду першої інстанції, що ВККС відносно ОСОБА_1 не допустила порушення принципів рівності та недискримінації чи ознак свавільності або протиправності у процесі тестування когнітивних здібностей, які б заперечили достовірність отриманого результату чи щонайменше поставили його під сумнів.
Оцінка інших доводів позивача, викладених в апеляційній скарзі та відповіді на відзив на апеляційну скаргу
75. Безпідставними є доводи позивача, пов`язані з порушенням Комісією права на доступ до інформації щодо згенерованих на тестуванні питань, наданих відповідей і переліком правильних відповідей. 
За змістом установлених у цій справі обставин Комісія у відповідь на запит позивача направила йому засобами поштового зв`язку звіт про результати тестування за наслідками тестування когнітивних здібностей з відомостями про блок запитання, унікальний номер запитання та даних про правильність або неправильність відповідей учасника на запитання (без основ, дистракторів та ключів). Та обставина, що Комісія не надала основи, дистрактори та ключі, обґрунтована тим, що ці дані є інформацією з обмеженим доступом, а доступ до неї обмежується відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про доступ до публічної інформації» для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя, адже розголошення таких відомостей може завдати істотної шкоди цим інтересам.
76. Отже, Комісія відповіла на звернення позивача, надавши при цьому звіт, можливість формування якого, як зазначалося вище, передбачена програмним забезпеченням. Натомість експортування (вивантаження) питань тестування є до того ж технічно неможливим.
77. Суд першої інстанції слушно зазначив, що потреба у з`ясуванні додаткової інформації чи незгода з отриманою відповіддю не може слугувати підставою для скасування спірного рішення ВККС як передумови (приводу) для повторного проходження тестування когнітивних здібностей.
78. У цьому контексті суд першої інстанції також обґрунтовано звернув увагу на непослідовність позиції ОСОБА_1 , який, зазначаючи про недопустимість розроблених завдань, просить повторно провести відносно нього тестування на їх основі. Позивач, заперечуючи таке зауваження в апеляційній скарзі, зазначає, що оскільки немає іншої бази тестових питань, то проведення повторного тестування на їх основі є належним способом захисту його порушених прав. 
Однак, на переконання Великої Палати Верховного Суду, зазначене додатково свідчить про те, що єдиною метою звернення до суду з цим позовом є повторне проходження тестування когнітивних здібностей задля продовження участі в Доборі. 
Відповідно, мета звернення позивача до суду з цим позовом не відповідає суті судового захисту порушених прав. Більш того, задоволення цього позову поставить інших учасників Добору, в тому числі й учасників, участь яких припинена з аналогічних до цієї справи підстав, у нерівне положення з ОСОБА_1 , хоча саме на необхідності дотримання принципу рівності учасників Добору наголошує сам позивач. Позивач також не зазначає, що у випадку отримання за наслідками повторного тестування когнітивних здібностей незадовільного результату, його претензії до ВККС у процедурі проведення Добору будуть вичерпані.
79. Посилання в апеляційній скарзі на те, що під час проведення іспиту програмне забезпечення давало збої, не підтверджено належними доказами. Зі змісту наявних у матеріалах справи доказів і письмових заяв по суті справи, не вбачається посилань жодної зі сторін, що під час проведення тестування ОСОБА_1 звертався до уповноважених представників Комісії, які були присутні під час кожного з етапів кваліфікаційного іспиту, із заявами / скаргами щодо неналежної роботи програмного забезпечення. Про зазначені обставини ОСОБА_1 повідомив лише в апеляційній скарзі, не підтвердивши їх належними доказами.
Посилання у відповіді на відзив на апеляційну скаргу на те, що збої вже фіксувалися, про що була публікація в інтернет-виданні «Закон і бізнес» (публікація від 05 листопада 2024 року), не доводить того, що відповідні збої були під час проведення тестування 12 вересня 2025 року з 14:00 до 15:00, коли таке тестування проходив ОСОБА_1 . Більш того, наведена позивачем публікація стосується іншого програмного забезпечення.
80. З цих же підстав Велика Палата Верховного Суду відхиляє доводи позивача про наявність з боку уповноважених осіб тиску під час проставлення підпису в аудиторній відомості. 
Зі змісту позиції ОСОБА_1 не вбачається доводів про те, що проставлений в аудиторній відомості бал не відповідає тому балу, що виданий програмним забезпеченням у звіті про результати тестування, отриманому позивачем як безпосередньо після завершення тестування, так і у відповідь на свій запит до Комісії від 01 жовтня 2025 року.
81. Доводи ОСОБА_1 про порушення судом першої інстанції норм процесуального права щодо прийняття до розгляду доказів, наданих ВККС після закінчення встановленого для цього строку, Велика Палата Верховного Суду також вважає безпідставними. Зі змісту матеріалів справи вбачається, що додаткові докази надавалися ВККС на вимогу суду з огляду на виникнення додаткових питань уже на стадії судового розгляду. Більш того, зміст рішення суду першої інстанції не дає підстав вважати, що основною і єдиною підставою для відмови в задоволенні позовних вимог стала правова оцінка документів, наданих ВККС на стадії судового розгляду.
82. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу, що серед основних засад (принципів) адміністративного судочинства частина третя статті 2 КАС України проголошує змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі. Згідно з положеннями статті 9 КАС України суд, дотримуючись принципу змагальності, розглядаючи адміністративний позов, не обмежений ним, а зобов`язаний з`ясувати всі обставини справи, вживши для цього визначені законом необхідні заходи, зокрема щодо виявлення та витребування доказів із власної ініціативи.
83. Отже, під час апеляційного перегляду не виявлено допущення судом першої інстанції порушення норм процесуального права, які б зумовили обов`язкове скасування судового рішення.
84. Інші доводи та міркування, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують правильності висновків суду першої інстанції.
85. Підсумовуючи наведене вище, Велика Палата Верховного Суду вважає, що суд першої інстанції правильно застосував норми матеріального права до встановлених у справі обставин, дотримався норм процесуального права та обґрунтовано відмовив у задоволенні позову ОСОБА_1 . 
Рішення Касаційного адміністративного суду від 17 грудня 2025 року відповідає вимогам статті 242 КАС України щодо законності та обґрунтованості судового рішення, а доводи, наведені позивачем в апеляційній скарзі, не спростовують висновків суду першої інстанції в цьому рішенні, не містять підстав для його зміни чи скасування.
Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги
86. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
87. Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права (частина перша статті 316 КАС України).
88. Оскільки Касаційний адміністративний суд розглянув справу з правильним застосуванням норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують викладених у судовому рішенні висновків, апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Висновки щодо розподілу судових витрат
89. Відповідно до частини шостої статті 139 КАС України якщо суд апеляційної чи касаційної інстанції, не повертаючи адміністративної справи на новий розгляд, змінить судове рішення або ухвалить нове, він відповідно змінює розподіл судових витрат.
Оскільки Велика Палата Верховного Суду не змінює судове рішення та не ухвалює нове, розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статтями 266, 308, 310, 315, 316, 322, 325 Кодексу адміністративного судочинства України, Велика Палата Верховного Суду
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 17 грудня 2025 року у справі № 990/464/25 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя-доповідач М. М. Гімон 
Судді:	О. О. Банасько О. Л. Булейко І. А. Воробйова О. А. Губська А. А. Ємець Л. Ю. Кишакевич В. В. Король С. І. Кравченко		С. Ю. Мартєв Н. М. Мартинюк К. М. Пільков С. О. Погрібний Н. С. Стефанів Т. Г. Стрелець І. В. Ткач О. С. Ткачук В. Ю. Уркевич