Справа № 991/2343/26
Провадження 1-кс/991/2363/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А

17 березня 2026 року          Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 розглянув у відкритому судовому засіданні заяву адвоката ОСОБА_3 про відвід детектива НАБ України ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні № 52025000000000405, внесеному до ЄРДР 16 липня 2025 року.

У ході розгляду слідчий суддя встановив таке.
1.13 березня 2026 року адвокат ОСОБА_3 подав заяву про відвід детектива НАБ України ОСОБА_4 від досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52025000000000405, внесеному до ЄРДР 16 липня 2025 року.
2.Протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 13 березня 2026 року визначено, що розгляд вищевказаної заяви буде здійснювати слідчий суддя ОСОБА_1 .
3.Заява про відвід детективу вмотивована наявністю обґрунтованих, на думку адвоката, сумнівів в його неупередженості.
Заява обґрунтована тим, що:
1)у межах іншого кримінального провадження № 42018000000000801 ОСОБА_5 є потерпілим;
2)обвинувачений у тому провадженні ОСОБА_6 нібито контактував із детективом ОСОБА_4 ;
3)зі змісту протоколів НСРД вбачається обговорення процесуальних питань кримінального переслідування ОСОБА_5 ;
4)такі обставини, на думку заявника, свідчать про можливе розголошення таємниці досудового розслідування, використання допомоги сторонніх осіб та формують сумніви у неупередженості детектива.
4.У судовому засіданні адвокат підтримав подану ним заяву, навівши додаткові аргументи своєї позиції.
4.1.Детектив заперечував проти поданої заяви, вважаючи її необгрунтованою. Повідомив, що із ОСОБА_6 не знайомий, ніколи його не бачив. Наданими матеріалами не підтверджується, що мали місце якісь неформальні зустрічі ОСОБА_4 та інших осіб.
5.Дослідивши заяву про відвід та додані до неї матеріали, слідчий суддя робить такі висновки.
6.Статтею 80 КПК України визначено, що відвід детектива може бути заявлений під час досудового розслідування особами, які беруть участь у кримінальному провадженні, за наявності підстав, передбачених ст. 77 КПК України. Заява про відвід під час досудового розслідування подається одразу після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.
7.З наданих матеріалів кримінального провадження встановлено, що старший детектив НАБ України  ОСОБА_4 є слідчим у кримінальному провадженні № 52025000000000405, у межах якого заявлено відвід.
8.Підстави для відводу слідчого визначені положеннями статті 77 КПК України. Так, пунктом 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, на який посилається адвокат, визначено, що детектив не має права брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.
8.1.Ключовим моментом відводу як цілісного інституту кримінального провадження є встановлення упередженості суб`єкта процесуальної діяльності при вирішенні поставлених перед ним питань. Поняття «інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості» є оціночним, і його тлумачення залежить від правосвідомості особи, яка його застосовує. Як вбачається із формулювань ст. 77 КПК України, інші обставини, які викликають обґрунтований сумнів у неупередженості детектива, мають бути обумовлені конкретними фактами, які можуть бути перевірені.
9.Щодо доводів про спілкування детектива з ОСОБА_6 .
Заявник обґрунтовує відвід фрагментами розмов, зафіксованих у межах НСРД в іншому кримінальному провадженні.
Разом з тим, слідчий суддя встановив, що: 1) наведені фрагменти містять виключно висловлювання третіх осіб, які передають власне бачення подій; 2) такі висловлювання не підтверджені жодними об`єктивними даними щодо фактичної поведінки детектива; 3) вони не містять достовірної інформації про обсяг, зміст та правову природу можливих контактів.
Фактично заявник пропонує зробити висновок про упередженість детектива на підставі інтерпретації розмов інших осіб, що є неприпустимим, оскільки такі дані не є безпосереднім доказом поведінки детектива. Також не виключається їх перебільшення, викривлення або суб`єктивне сприйняття.
Отже, зазначені відомості носять припустимий характер та не можуть бути покладені в основу висновку про упередженість.
Крім того, навіть у разі наявності фактів комунікації детектива з будь-якими особами, такі обставини самі по собі не свідчать про упередженість, оскільки здійснення досудового розслідування передбачає можливість отримання інформації від різних осіб, у тому числі тих, які можуть бути причетними до інших кримінальних правопорушень.
10.Щодо тверджень про розголошення таємниці досудового розслідування
Жодних конкретних даних про обсяг нібито розголошеної інформації, спосіб її передачі, процесуальний статус отримувача, наслідки такого розголошення заява не містить.
Наведені доводи є оціночними та не підкріплені доказами, що виключає можливість їх перевірки та правової оцінки в межах розгляду заяви про відвід.
11.Щодо тверджень про отримання детективом «послуг» від сторонніх осіб
Із наведених заявником матеріалів не вбачається факту офіційного залучення чи неформального використання детективом будь-яких осіб поза межами процесуального закону чи наявності будь-яких домовленостей або дій, що свідчили б про залежність детектива від таких осіб.
Більше того, навіть гіпотетичне отримання інформації від осіб, які можуть бути обізнаними з певними обставинами, саме по собі не суперечить завданням досудового розслідування.
12.Слідчий суддя погоджується, що при оцінці безсторонності застосовуються суб`єктивний та об`єктивний критерії, сформульовані у практиці ЄСПЛ.
Водночас суб`єктивний критерій передбачає встановлення особистої упередженості, доказів якої заявником не надано, об`єктивний критерій вимагає наявності таких обставин, які могли б переконати розумного та неупередженого спостерігача у наявності ризику упередженості.
У даному випадку наведені заявником обставини не є достатньо чіткими, конкретними, вони не виходять за межі припущень та не свідчать про діяльність детектива в умовах конфлікту інтересів.
Отже, навіть за об`єктивним критерієм сумніви не можуть вважатися обґрунтованими.
Вмотивованість відводу означає, перш за все, спроможність представлених заявником аргументів обґрунтувати сумніви у неупередженості детектива, можливість впливу вказаних факторів на вирішення даної справи або об`єктивну неможливість його участі в цьому провадженні. Будь-який учасник кримінального провадження може не погоджуватися з поведінкою детектива і оцінювати її з позиції свого процесуального статусу і власного процесуального інтересу. Однак, тлумачення таких дій у сенсі підстав для відводу має базуватися не лише на власному переконанні в їх умисній необ`єктивності, а й на фактичних обставинах, за допомогою яких відповідні обставини стануть очевидними і для суду, який розглядає заяву про відвід.
За об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність детектива. Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного детектива об`єктивно виправдані.
Наведені адвокатом обставини не підтвердились під час розгляду заяви та є необґрунтовані у контексті сумнівів в упередженості детектива. Відтак, оцінюючи в сукупності факти та обставини, встановлені за наслідками розгляду заяви про відвід детектива, аналізуючи їх за суб`єктивним та об`єктивним критерієм, суддя дійшов висновку, що заява та доводи адвоката не містить вагомих аргументів, які б давали підстави вважати детектива ОСОБА_4 упередженим відповідно ст. 77 КПК України.
13.Слідчий суддя окремо звертає увагу на те, що заявник, обґрунтовуючи наявність підстав для відводу, фактично ототожнює стандарти оцінки безсторонності суду (судді) зі стандартами оцінки діяльності слідчого (детектива).
Разом з тим таке ототожнення є помилковим з огляду на принципову різницю процесуальних функцій цих суб`єктів.
Відповідно до ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах змагальності сторін, що передбачає, зокрема, розмежування функцій обвинувачення, захисту та судового розгляду.
Суд (слідчий суддя), на відміну від сторони обвинувачення, зобов`язаний бути повністю нейтральним та безстороннім арбітром, який не представляє інтереси жодної зі сторін, а забезпечує справедливий баланс між ними. Саме тому до суду застосовуються найбільш суворі стандарти безсторонності, включаючи вимогу відсутності навіть зовнішніх ознак упередженості.
Натомість детектив (слідчий), відповідно до процесуальної природи своєї діяльності, є стороною обвинувачення та виконує функцію збирання доказів, перевірки версій, взаємодії з різними особами, у тому числі тими, які можуть бути причетними до кримінальних правопорушень.
З огляду на це: 1) сам по собі факт комунікації детектива з третіми особами, у тому числі потенційно заінтересованими, не свідчить про його упередженість; 2) допустимий обсяг професійної взаємодії детектива значно ширший, ніж у суду; 3) оцінка неупередженості детектива не може здійснюватися за тими ж критеріями суворості, що й оцінка безсторонності судді.
Отже, самі по собі припущення щодо можливих контактів детектива з іншими особами, навіть за умови їх існування, не можуть автоматично трансформуватися у висновок про його упередженість без встановлення конкретних обставин, які свідчать про особисту заінтересованість або порушення процесуальної рівноваги.
Таким чином, застосування до діяльності детектива критеріїв, сформульованих для оцінки безсторонності суду, без урахування функціональних відмінностей між цими суб`єктами, є необґрунтованим.
14.У зв`язку із цим заява про відвід детектива від участі у кримінальному провадженні задоволенню не підлягає.
15.Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення ЄСПЛ (п. 29 рішення у справі «Ruiz Torija v. Spain», п. 58 рішення у справі «Серявін та інші проти України»). Розглядаючи заяву, суд надав відповіді на всі вагомі аргументи сторін.

Керуючись вищенаведеним та на підставі статей 77, 80, 81, 372 КПК України слідчий суддя постановив:

1. Заяву адвоката ОСОБА_7 про відвід детектива НАБ України ОСОБА_4 від участі у кримінальному провадженні № 52025000000000405, внесеному до ЄРДР 16 липня 2025 року, - залишити без задоволення.
2. Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя         ОСОБА_1