ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 619/4384/25        Суддя суду 1 інстанції: ОСОБА_1 
Провадження № 22-з/818/10/26

П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2026 року м. Харків

Суддя Харківського апеляційного суду ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_5 , -

в с т а н о в и в:

В провадженні Харківського апеляційного суду під головуванням судді-доповідача ОСОБА_5 перебуває апеляційна скарга за захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 на постанову судді Дергачівського районного суду Харківської області від 13.08.2025, якою визнаного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП та піддано адміністративному стягненню у виді штрафу в розмірі 17 000 грн. позбавленням права керування транспортними засобами на строк 1 (один) рік. Стягну на користь держави судовий збір в розмірі 605, 60 грн
18.02.2026 до Харківського апеляційного суду надійшла заява про відвід судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_5 від розгляду цієї апеляційної скарги, посилаючись на те, що суддя ОСОБА_5 в судовому засіданні 18.02.2026 відмови в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 про витребування документів від КП «Золочівська центральна лікарня» Золочівської селищної ради.
ОСОБА_3 та його захисник належним чином повідомлялися про час та місце розгляду апеляційної скарги шляхом направлення повісток на адресу, яка зазначена в апеляційній скарзі, до апеляційного суду не з`явилися, що в силу вимог ст. 294 КУпАП не є перепоною для апеляційного розгляду.
Вивчивши вказану заяву, вважаю, що заява про відвід судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Кодекс України про адміністративне правопорушення не передбачає процесуальних норм, які регламентують можливість заявити відвід судді і, відповідно, не передбачають порядку розгляду такої заяви про відвід. Проте, відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є складовою частиною національного законодавства, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. 
Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині справедливий розгляд справи незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону.
Із заяви про відвід вбачається, що доводами захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 є те, що суддя ОСОБА_5 в судовому засіданні 18.02.2026 відмови в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 про витребування документів від КП «Золочівська центральна лікарня» Золочівської селищної ради
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, кожен має право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. 
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. 
Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. 
Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. 
Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. 
Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (Білуха проти України, № 33949/02, § 49 - 52, від 9 листопада 2006 року).
Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу (рішення від 24 травня 1989 року у «Справі Гаусшильдта» (Hauschildt Case), заява № 11/1987/134/188, § 46).
Згідно з об`єктивним критерієм необхідно встановити, чи існують факти, які можна встановити та які можуть ставити під сумнів безсторонність судді. 
Вирішальним при цьому є те, чи можуть бути побоювання учасників справи щодо відсутності безсторонності у певного судді об`єктивно виправдані.
Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або, що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.
З урахуванням обставин цієї справи та викладених у заявідоводи захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 , якими він обґрунтовує свої твердження щодо упередженості судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_5 , вочевидь є передчасними, оскільки оцінка всієї сукупності наявних по справі доказів буде відбуватись в нарадчій кімнаті, але після проведення апеляційного розгляду справи з дотриманням вимог чинного КУпАП. На час подання заяви про відвід судді ОСОБА_5 апеляційний розгляд не закінчено, а тому відсутні підстави для висловлення оцінки процесуальної діяльності судді щодо оцінки доказів.
Зокрема, не може бути підставою для відводу та будь-яких сумнівів у неупередженості судді те, які процесуальні рішення суддя приймає в ході розгляду справи та незгода учасників справи з цими рішеннями.
Крім того, сама по собі відмова у задоволенні клопотання не є переконливим свідченням упередженості судді, а незгода учасника процесу з процесуальними діями судді повинна вирішуватися у передбаченому процесуальним законом порядку, а не шляхом з`явлення відводу судді.
За таких обставин, припущення захисника щодо упередженості судді не підтверджуються будь-якими об`єктивними відомостями, а тому їх не можна брати до уваги, внаслідок чого його заява про відвід судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_5 є необґрунтованою та передчасною, що свідчить про відсутність підстав для її задоволення.
Керуючись ст. 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні заяви захисника ОСОБА_3 – адвоката ОСОБА_4 про відвід судді Харківського апеляційного суду ОСОБА_5 – відмовити.
Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Харківського 
апеляційного суду ОСОБА_2