ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Номер провадження 22-ц/821/488/26	Головуючий по 1 інстанції	
Справа №700/49/25 Категорія: на ухвалу  	Смовж О. Ю. 	
  	Доповідач в апеляційній інстанції	
  	Фетісова Т. Л. 	

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2026 року м. Черкаси 

Черкаський апеляційний суд в складі колегії суддів цивільної палати:

суддя-доповідач	Фетісова Т. Л. 	
судді	Карпенко О. В., Новіков О. М.	
секретар 	Любченко Т.М.	

розглянув у відкритому судовому засіданні в порядку спрощеного позовного провадження апеляційну скаргу Фермерського господарства «Персть» на ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 12.12.2025 (повний текст ухвали складено 19.12.2025, суддя в суді першої інстанції Смовж О. Ю.) у справі за позовом Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на той самий строк і на тих же умовах,

в с т а н о в и в :

у січні 2025 року ФГ «Персть» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на той самий строк і на тих же умовах.
Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 12.12.2025 позовну заяву ФГ «Персть» залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України в зв`язку з повторною неявкою представника позивача в судове засідання. 
Ухвала суду обґрунтована тим, що згідно з положеннями статей 43, 44 ЦПК України учасники справи та їхні представники зобов`язані виявляти повагу до суду та інших учасників судового процесу та повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. Судом враховано, що розгляд справи шість разів відкладався у зв`язку з неявкою представника позивача за умов належного його повідомлення про призначені дати судового засідання. Позивач як ініціатор позову, будучи обізнаним про можливість розгляду справи без участі, заяву про розгляд справи за відсутності представника ФГ «Персть» не подавав, затягував розгляд справи та позбавляв суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог. Крім цього, всі клопотання, подані до суду підписані керівником ФГ «Персть» Славінською Н. П., яка також має право приймати участь під час розгляду справи, та господарством було укладено Договір з приватною правозахисною юридичною компанією «АлеКо» про правову допомогу, тобто позивач мав всі можливості для належного представництва інтересів в суді, проте ними не скористався. 
В апеляційній скарзі ФГ «Персть» просить скасувати ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 12.12.2025 як незаконну, постановлену з порушенням норм процесуального права та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд належним чином не повідомив позивача про дату розгляду справи 12.12.2025, оскільки згідно штемпеля Укрпошти повістка на судове засідання на 12.12.2025 була відправлена лише 19.12.2025. Крім того, суд безпідставно визнав неявку представника позивача в судове засідання неповажною, хоча ФГ «Персть» направляло на адресу суду клопотання про перенесення розгляду справи 12.12.2025 через задіяння його представника ОСОБА_2 у відрядженні в м. Черкаси для контролю спільного оповіщення представниками ТЦК та Національної поліції під час мобілізаційних заходів, оскільки він являється військовослужбовцем ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У відзиві на апеляційну скаргу, що надійшов від представника ОСОБА_1 – адвоката Заболотнього В. М. вказано, що доводи апеляційної скарги є безпідставними. Ухвала суду є законною та обґрунтованою і підстав для її скасування за наведеними в апеляційній скарзі доводами немає.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Відповідно до положень ч.ч. 1, 2, 5 ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Заслухавши доповідь судді, вивчивши та обговоривши наявні докази по справі, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах вимог та доводів апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов таких висновків.
Як вбачається з матеріалів справи ФГ «Персть» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на той самий строк і на тих же умовах.
Ухвалою Звенигородського районного суду Черкаської області від 25.02.2025 (а.с. 42 т. 1) відкрито провадження у справі та вирішено розглядати справу в порядку загального позовного провадження. 
Ухвалою суду від 01.04.2025 (а.с. 84 т. 1), закрито підготовче провадження у справі в якому був присутній представник ФГ «Персть» - Козлов О. В. та призначено судовий розгляд на 08.05.2025.
07.05.2025 від позивача ФГ «Персть» надійшло клопотання (а.с. 88 т. 1) про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням їхнього представника Козлова О. В. на лікуванні по 14.05.2025 включно.
08.05.2025 розгляд справи відкладено на 19.06.2025.
18.06.2025 від позивача ФГ «Персть» надійшло клопотання (а.с. 102 т. 1) про відкладення розгляду справи в зв`язку з направленням їхнього представника ОСОБА_2 19.06.2025 на консультацію до лікаря-нефролога.
19.06.2025 розгляд справи відкладено судом на 31.07.2025.
30.07.2025 від позивача ФГ «Персть» надійшло клопотання (а.с. 122 т. 1) про відкладення розгляду справи в зв`язку з перебуванням їхнього представника ОСОБА_2 в щорічній відпустці з 31.07.2025 по 31.08.2025.
31.07.2025 розгляд справи відкладено на 02.10.2025.
02.10.2025 від позивача ФГ «Персть» надійшло клопотання (а.с. 152 т. 1) про відкладення розгляду справи, оскільки їхній представник ОСОБА_2 призваний ІНФОРМАЦІЯ_2 на військову службу по мобілізації.
02.10.2025 розгляд справи відкладено судом на 24.11.2025.
24.11.2025 від позивача ФГ «Персть» до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 175 т.1), у зв`язку з тим, що військовослужбовець ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , який є представником позивача відбув у відрядження до ІНФОРМАЦІЯ_4 для виконання службових обов`язків. До клопотання додано посвідчення про відрядження (а.с. 176 т. 1).
24.11.2025 розгляд справи відкладено на 12.12.2025. 
12.12.2025 від позивача ФГ «Персть» до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (а.с. 185 т. 1), у зв`язку з тим, що військовослужбовець ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , який є представником позивача відбув у відрядження в м. Черкаси для контролю спільного оповіщення представників ТЦК та Національної поліції під час мобілізаційних заходів, тому не зможе прибути на розгляд справи.
Ухвалою суду від 12.12.2025 позовну заяву ФГ «Персть» залишено без розгляду у відповідності до вимог п. 3 ч. ст. 257 ЦПК України з тих підстав, що позивач повторно не з`явився в судове засідання, заяви про розгляд справи за відсутності представника ФГ «Персть» не подавав, затягував розгляд справи та позбавляв суд можливості ухвалити рішення по суті заявлених вимог.
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі.
Згідно ч. 1 ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 12 ЦПК України).
Згідно з положенням ч. 3 ст. 13 ЦПК України учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
У відповідності до ст. 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
На осіб, які беруть участь у справі, покладається загальний обов`язок - добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків в межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників цивільного процесу, заборону зловживати наданими правами.
Згідно з ч. 3 ст. 131 ЦПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Відповідно до ч. 1, п. 1, п. 2 ч. 2 ст. 233 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку, зокрема, з підстав неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого відсутні відомості про вручення йому повідомлення про дату, час і місце судового засідання, та першої неявки в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.
У разі повторної неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч. 5 ст. 223 ЦПК України).
Суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з`явився в судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи (п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України).
Праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу; заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (постанови Верховного Суду від 11 листопада 2020 року у справі № 643/856/15-ц, від 18.01.2022 у справі № 369/3184/19).
Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду цивільної справи без ухвалення судового рішення, у зв`язку із виникненням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.
Залишення позову без розгляду належить до дискреційних повноважень суду, застосування яких залежить від обставин кожної конкретної справи та поведінки учасників справи, з урахуванням вимог добросовісності та заборони зловживання процесуальними правами.
Відповідно до правової позиції, викладеної, зокрема у постановах Верховного Суду від 22.05.2019 у справі № 310/12817/13, від 10.01.2024 у справі № 456/1278/20, повторна неявка позивача є підставою для залишення позову без розгляду незалежно від причини такої неявки.
Процесуальний закон не вказує на необхідність врахування судом поважності причин повторної неявки позивача до суду. Такі положення процесуального закону пов`язані з принципом диспозитивності цивільного судочинства, відповідно до змісту якого учасник справи самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.
Зазначена норма дисциплінує позивача як ініціатора судового розгляду, стимулює його належно користуватися своїми правами та не затягувати розгляд справи. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він має право подати заяву про розгляд справи за його відсутності. Така заява може бути подана на будь-якій стадії розгляду справи.
Правове значення у цьому випадку має тільки належне повідомлення позивача про день та час розгляду справи, повторність неявки в судове засідання та неподання заяви про розгляд справи за відсутності позивача.
Подібні правові висновки викладені у постановах Верховного Суду від 20.01.2021 у справі № 450/1805/18, від 16.08.2022 у справі № 128/2557/19, від 31.05.2023 у справі № 693/1116/20, від 04.04.2024 у справі № 686/15042/20, від 05.08.2025 у справі № 757/50671/18-ц.
Таким чином, положення ч. 5 ст. 223 та п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України дисциплінують позивача як ініціатора судового розгляду, стимулюють його належно користуватися своїми процесуальними правами, щоб не допустити затягування розгляду справи.
Встановлено, що два останні судові засідання у вказаній справі були призначені судом першої інстанції на 24.11.2025 та на 12.12.2025.
Оскаржуючи ухвалу суду, скаржник в своїй апеляційній скарзі, як на одну з обставин помилковості висновків суду, посилається на неналежне повідомлення позивача про розгляд справи 12.12.2025, що унеможливлює залишення позовної заяви на підставі п. 3 ч. 1 ст. 257 ЦПК України. 
Надаючи оцінку вказаним доводам апеляційної скарги, колегія суддів враховує наступне. 
17.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС).
У газеті «Голос України» від 04.09.2021 № 168 (7668) Вища рада правосуддя опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.
Пункт 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі ІІІ цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).
Отже, 05 жовтня 2021 року є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.
Згідно п. 10 Положення про ЄСІТС обов`язковість реєстрації Електронного кабінету в ЄСІТС для окремих категорій суб`єктів визначається процесуальним законодавством. 
Відповідно до ч. 6 ст. 14 ЦПК України адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку.
Згідно ч. 7 ст. 14 ЦПК України та п. 17 Положення про ЄСІТС особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, суд вручає будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
ФГ «Персть» є юридичною особою, тому у відповідності до положень ст. 14 ЦПК України та п. 10 Положення про ЄСІТС зобов`язана зареєструвати «Електронний кабінет» в системі ЄСІТС.
Позовна заява, апеляційна скарга та всі клопотання і заяви у справі, що надійшли від позивача були сформовані саме в системі «Електронний суд», що свідчить про наявність відповідного електронного кабінету позивача у вищевказаній системі.
В постанові Верховного Суду від 20.01.2023 у справі № 465/6147/18 вказано, що для цілей ЦПК України офіційною електронною адресою є електронна адреса, зареєстрована в ЄСІТС. На особу, яка має зареєстрований електронний кабінет в системі Електронний суд покладено обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них. З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи за допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому, слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення. 
У постанові Верховного Суду від 06.10.2025 у справі № 916/4915/24 зазначена позиція, згідно якої зареєструвавши Електронний кабінет у підсистемі Електронний суд ЄСІТС, особа має усвідомлювати, що будь-які документи у справах, в якій вона бере участь будуть надсилатись їй саме в електронній формі шляхом їх направлення до Електронного кабінету. Тому, сторона повинна була з певною періодичністю вживати заходи для перевірки направлених до його Електронного кабінету.
Згідно відомостей електронної справи вбачається, що судові повістки на судове засідання 24.11.2025 були сформовані та направлені судом до Електронних кабінетів позивача ФГ «Персть» та його керівника Славінської Н. П. 06.10.2025. Судові повістки на судове засідання 12.12.2025 були сформовані та направлені до Електронних кабінетів сторін 24.11.2025, що свідчить про належне повідомлення позивача про дату, час та місце розгляду справи як 24.11.2025 так і 12.12.2025. 
Крім того, обізнаність про дату розгляду справи безпосередньо свідчать надіслані позивачем клопотання про відкладення розгляду справи від 24.11.2025 (а.с. 175 т. 1) та від 12.12.2025 (а.с. 184 т. 1). Тому, доводи апеляційної скарги про неналежне повідомлення позивача про судове засідання на 12.12.2025 не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи. 
Доводи апеляційної скарги про те, що суд безпідставно визнав неявку представника позивача в судове засідання неповажною, хоча ФГ «Персть» направляло на адресу суду клопотання про перенесення розгляду справи 12.12.2025 через задіяння його представника ОСОБА_2 у відрядженні в м. Черкаси правового значення не мають, оскільки це була повторна неявка позивача і суд наділений правом залишити позов без розгляду незалежно від причини такої неявки. 
Крім того, додане до заяви посвідчення про відрядження ОСОБА_2 містить відомості про термін відрядження з 11.12.2025 по 13.11.2025, тому такий доказ взагалі не може бути розцінений судом як належний. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.
Згідно зі статтею 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому, висновок суду щодо залишення без розгляду позовної заяви є обґрунтованим та відповідає нормам процесуального законодавства і підстав для його зміни чи скасування апеляційний суд не вбачає. 
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381-384 ЦПК України, апеляційний суд,

у х в а л и в  :

апеляційну скаргу – залишити без задоволення. 
Ухвалу Звенигородського районного суду Черкаської області від 12.12.2025 у справі за позовом Фермерського господарства «Персть» до ОСОБА_1 про визнання укладеною додаткової угоди про поновлення договору оренди землі на той самий строк і на тих же умовах – залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає чинності з дня її ухвалення та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції протягом 30 днів з дня складення повного судового рішення в порядку та за умов, визначених цивільним процесуальним законодавством. 
Повну постанову складено 11.02.2026 .

Суддя-доповідач

Судді