КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2026 року м. Кропивницький Справа № 340/4656/25

Кіровоградський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді К.М. Притули, розглянувши у письмовому провадженні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» до Головного управлінням ДПС у Кіровоградській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» звернулось до суду з позовом, в якому просить визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №00010272300 від 06 лютого 2025 року винесене Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
В обґрунтування своєї позиції позивач зазначає, що оскаржуване рішення суб`єкта владних повноважень прийнято за результатами проведення документальної позапланової виїзної перевірки TOB «Капітанівське ЗЗП» щодо дотримання останнім принципу «витягнутої руки» у контрольованих операціях здійснених за 2016-2017 роки із контрагентом-нерезидентом «Рrianех Holdings Limited» (Республіка Кіпр). 
Позивач вважає таке рішення протиправним, прийнятим із порушенням норм чинного законодавства України та таким, що підлягає визнанню протиправним та скасуванню, оскільки висновки, наведені в акті перевірки, суперечать положенням податкового законодавства, фактичним обставинам здійснення господарської діяльності компанією та документам, наданих Товариством контролюючому органу під час перевірки. Вибір товариством методу встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки» та підхід до їх застосування (побудова вибірки компаній тощо) відповідають вимогам законодавства, чинним на момент здійснення контрольованих операцій. ГУ ДПС у Кіровоградській області не навело у акті перевірки будь-яких аргументів, які вказують на те, що обраний позивачем метод трансфертного ціноутворення не є найбільш доцільним. Податковий орган належним чином не обґрунтував, чому потрібно застосовувати джерела інформації такі, як Інформаційний бюлетень «Огляд цін українського та світового товарних ринків» (ДП «Держзовнішінформ»), Інформаційне видання «Дайджест цін товарів на світових ринках» ДП Укрпромзовнішекспертиза, Argus, Refinitiv Agriculture Research щодо операцій з продажу (експорту) пшениці та шроту соняшникового. Крім того, позивач вказує, що ГУ ДПС у Кіровоградській області не вказало жодних обставин, які б дозволяли стверджувати про наявність вини Товариства, або умислу у діях його посадових осіб. Таким чином, контролюючий орган не довів недостатності заходів, вжитих товариством, та зробив хибний висновок щодо наявності вини та того, що дії посадових осіб товариства є умисними.
09.07.2025, ухвалою судді Кіровоградського окружного адміністративного суду позовну заяву залишено без руху.
28.07.2025, ухвалою судді, позивачу поновлено строк звернення до адміністративного суду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін. 
Ухвалою судді від 12.08.2025, ухвалено перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.
Ухвалою Кіровоградського окружного адміністративного суду від 04.11.2025 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
В судовому засіданні 02.02.2026, судом ухвалено продовжити розгляд справи в порядку письмового провадження.
07 серпня 2025 до суду від відповідача надійшов відзив на адміністративний позов, в якому представник вказує, що висновки, викладені в акті перевірки ТОВ «Капітанівське ЗЗП» від 31.12.2024 №17981/11-28-23/34724540 та податкове повідомлення-рішення від 06.02.2025 року № 00010272300, прийняте за результатами перевірки, є правомірними в повному обсязі, у зв`язку з тим, що в порушення вимог пп. 134.1.1 ст.134, пп.140.5.1 ст.140, п.39.1.1 та п.39.1.3, пп. 39.2.1.3, пп. 39.3.2.1, пп 39.3.2.2, пп. 39.3.2.3, пп. 39.3.2.9, пп. 39.3.3.1, пп. 39.3.3.2, пп. 39.3.3.3, пп. 39.5.3.1 ст.39 Кодексу умови контрольованих операцій ТОВ «Капітанівське ЗЗП» з контрагентом «Prianex Holdings Limited» (Республіка Кіпр), здійснених у 2016-2017 роках, не відповідають принципу «витягнутої руки», що спричинило заниження ТОВ «Капітанівське ЗЗП» доходу від будь-якої діяльності (за вирахуванням непрямих податків), визначеного за правилами бухгалтерського обліку, задекларованого в рядку 01 декларацій з податку на прибуток підприємства.
21.08.2025, представником позивача подано до суду відповідь на відзив та 15.01.2026 додаткові пояснення. 
В судовому засіданні, представники позивача підтримали позовні вимоги в повному обсязі з підстав зазначених в позовній заяві, відповіді на відзив та додаткових поясненнях. 
Представники відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнали, зазначили, що не погоджуються з позовними вимогами та вважають їх такими, що не підлягають задоволенню з підстав зазначених у відзиві на позовну заяву. 
Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи суд приходить до наступних висновків.
Матеріалами справи підтверджено, що у період з 01.07.2024 по 31.12.2024 посадовими особами відповідача було проведено документальну позапланову виїзну перевірку ТОВ «Капітанівське ЗЗП» з питань дотримання платником податків принципу «витягнутої руки» під час здійснення контрольованих операцій з експорту пшениці, кукурудзи, цукру, шроту соняшникового з контрагентом-нерезидентом «Prianex Holdings Limited» (Республіка Кіпр) за звітні 2016-2017 роки, за результатами якої складено акт №17981/11-28-23/34724540 від 31.12.2024 (т.1 а.с.22-47).
Згідно висновків такого акту, перевіркою встановлено порушення ТОВ «Капітанівське ЗПП» податкового законодавства щодо дотримання принципу «витягнутої руки», а саме пп.134.1.1 ст.134, пп.140.5.1 ст.140, п.39.1.1 та п.39.1.3, пп.39.2.1.3 пп.39.3.2.1, пп.39.3.2.2, пп.39.3.2.3, пп.39.3.2.9, пп.39.3.3.1, пп.39.3.3.2, пп.39.3.3.3, пп.39.5.3.1 ст.39 ПК України, внаслідок чого завищено від`ємне значення об`єкту оподаткування з податку на прибуток платника податків за 20216 рік в сумі 7 998 486 грн та за 2017 рік в сумі 2 450 047 грн.
На підставі акту перевірки ГУ ДПС у Кіровоградській області 06.02.2025 було прийнято податкове повідомлення-рішення №00010272300, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
За результатами розгляду адміністративної скарги, 17.04.2025, ДПС України прийнято рішення про результати розгляду скарги №10763/6/99-00-06-01-01-06, яким оскаржуване податкове повідомлення-рішення №00010272300 від 06.02.2025 залишено без змін, а скаргу – без задоволення.
Незгода позивача з вказаним податковим повідомленням-рішенням зумовила його звернення до суду з даним позовом. 
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд виходить із наступного.
Положеннями частини другої статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
За змістом п. 134.1 ст. 134 ПК України, об`єктом оподаткування є прибуток із джерелом походження з України та за її межами, який визначається шляхом коригування (збільшення або зменшення) фінансового результату до оподаткування (прибутку або збитку), визначеного у фінансовій звітності підприємства відповідно до національних положень (стандартів) бухгалтерського обліку або міжнародних стандартів фінансової звітності, на різниці, які визначені відповідними положеннями цього Кодексу.
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом збільшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається: зменшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку); збільшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
Якщо відповідно до цього розділу передбачено здійснення коригування шляхом зменшення фінансового результату до оподаткування, то в цьому разі відбувається: збільшення від`ємного значення фінансового результату до оподаткування (збитку); зменшення позитивного значення фінансового результату до оподаткування (прибутку).
За приписами п.п. 140.5.4 п. 140.5 ст. 140 ПК України фінансовий результат податкового (звітного) періоду збільшується: на суму 30 відсотків вартості товарів, у тому числі необоротних активів (крім активів з права користування за договорами оренди), робіт та послуг (крім операцій, зазначених у пункті 140.2 та підпункті 140.5.6 цього пункту, та операцій, визнаних контрольованими відповідно до статті 39 цього Кодексу), придбаних, поміж інших, у нерезидентів (у тому числі пов`язаних осіб-нерезидентів), зареєстрованих у державах (на територіях), включених до переліку держав (територій), затвердженого Кабінетом Міністрів України відповідно до підпункту 39.2.1.2 підпункту 39.2.1 пункту 39.2 статті 39 цього Кодексу.
Відповідно до підпункту 39.1.1 пункту 39.1 статті 39 ПК України (тут і далі у редакції, яка була чинною у спірний період) платник податку, який бере участь у контрольованій операції, повинен визначати обсяг його оподатковуваного прибутку відповідно до принципу «витягнутої руки».
Згідно з підпунктом 39.1.2. пункту 39.1 статті 39 ПК України обсяг оподатковуваного прибутку, отриманого платником податку, який бере участь в одній чи більше контрольованих операціях, вважається таким, що відповідає принципу "витягнутої руки", якщо умови зазначених операцій не відрізняються від умов, що застосовуються між непов`язаними особами у співставних неконтрольованих операціях.
За положеннями підпункту 39.1.3 пункту 39.1 статті 39 ПК України якщо умови в одній чи більше контрольованих операціях не відповідають принципу «витягнутої руки», прибуток, який був би нарахований платнику податків в умовах контрольованої операції, що відповідає зазначеному принципу, включається до оподатковуваного прибутку платника податку.
У підпункті 39.3.2 пункту 39.3 статті 39 ПК України визначено критерії використання методів встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки».
Так, відповідно до підпункту 39.3.2.1 підпункту 39.3.2 пункту 39.2 статті 39 ПК України відповідність умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» визначається за допомогою застосування методу трансфертного ціноутворення, який є найбільш доцільним до фактів та обставин випадку.
Найбільш доцільний метод трансфертного ціноутворення обирається з числа методів, наведених у підпункті 39.3.1 цього пункту, з урахуванням таких критеріїв:
доцільності обраного методу відповідно до характеру контрольованої операції, що визначається, зокрема, на основі результатів функціонального аналізу контрольованої операції (з урахуванням виконуваних функцій, використовуваних активів і понесених ризиків);
наявності повної та достовірної інформації, необхідної для застосування обраного методу та/або методів трансфертного ціноутворення;
ступеня порівнюваності між контрольованими і неконтрольованими операціями, включаючи надійність коригувань порівнюваності, якщо такі застосовують, які можуть використовуватися для усунення розбіжностей між такими операціями.
Платник податку з урахуванням зазначених критеріїв використовує будь-який метод, який він вважає найбільш доцільним, однак у разі, коли існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни.
У разі, коли з урахуванням таких критеріїв метод ціни перепродажу або метод «витрати плюс» та метод чистого прибутку або розподілення прибутку можуть застосовуватися платником податку з однаковою надійністю, слід застосовувати метод ціни перепродажу або метод «витрати плюс».
Платник податку може не застосовувати більше одного методу для визначення того, чи відповідають умови контрольованої операції принципу «витягнутої руки».
Якщо платник податків використав метод, що відповідає положенням цієї статті, або вибрав метод трансфертного ціноутворення, зазначений у договорі про попереднє узгодження цін у контрольованих операціях, встановлення контролюючим органом відповідності умов контрольованих операцій платника податків принципу «витягнутої руки» базується на тому методі трансфертного ціноутворення, який застосовується платником податків, за винятком випадків, коли контролюючий орган обґрунтує, що метод, який застосовується платником податків, не є найбільш доцільним.
Підпунктом 39.5.2.11 підпункту 39.5.2 пункту 39.5 статті 39 ПК України передбачено, що якщо платник податків використав найбільш доцільний метод встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу "витягнутої руки" згідно з критеріями, передбаченими пунктом 39.3, такий метод використовується під час перевірки контролюючим органом.
Якщо контролюючим органом доведено, що застосований платником податків метод (комбінація методів) не дає змоги найбільш обґрунтовано встановити відповідність умов КО принципу «витягнутої руки», він має право застосувати інші методи (комбінацію методів) для встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки".
При цьому, у підпункті 39.3.2.1 пункту 39.3 статті 39 ПК України визначено, що платник податку з урахуванням критеріїв, зазначених у даному пункті, використовує будь-який метод, який він вважає найбільш доцільним, однак у разі, коли існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни.
Таким чином, для застосування методу відмінного від методу порівняльної неконтрольованої ціни необхідно, перш за все, здійснити аналіз можливості застосування до контрольованих операцій методу порівняльної неконтрольованої ціни.
Відповідно до підпункту 39.3.3.1 підпункту 39.3.3, пункту 39.3 статті 39 ПК України метод порівняльної неконтрольованої ціни базується на порівнянні ціни, застосованої під час контрольованої операції, з ціною (діапазоном цін) у співставній (співставних) неконтрольованій (неконтрольованих) операції (операціях).
Згідно з підпунктом 39.3.3.2 підпункту 39.3.3 пункту 39.3 статті 39 ПК України під час застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни порівняння ціни контрольованої операції проводиться з ціною співставних неконтрольованих операцій, які фактично здійснені платником податків або іншими особами.
За приписами підпункту 39.3.3.3 підпункту 39.3.3 пункту 39.3 статті 39 ПК України порівняння ціни контрольованої операції з ціною (діапазоном цін) співставних неконтрольованих операцій проводиться на підставі наявної інформації про ціни, застосовані протягом періоду, який аналізується, або інформації на найближчу до дня здійснення контрольованої операції дату.
Існує два способи застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни:
внутрішній спосіб («внутрішніх» порівняльних неконтрольованих цін) при якому розглядаються зіставні операції учасника аналізованої операції з незалежними особами;
зовнішній спосіб («зовнішніх» порівняльних неконтрольованих цін) за яким розглядаються зіставні операції між третіми особами, що не є пов`язаними.
Для цілей застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни, товари, контрактні умови, ринкові стратегії, а також інші умови потенційно зіставних неконтрольованих операцій не повинні суттєво відрізнятися від таких умов в контрольованій операції.
Згідно підпункту 39.3.2.1 підпункту 39.3.2 пункту 39.3 статті 39 ПК України (в редакціях, що діяли на момент здійснення операцій та подання звіту) відповідність умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» визначається за допомогою застосування методу трансфертного ціноутворення, який є найбільш доцільним до фактів та обставин здійснення контрольованої операції.
Найбільш доцільний метод трансфертного ціноутворення обирається з урахуванням таких критеріїв: 1) доцільності обраного методу відповідно до характеру контрольованої операції, що визначається, зокрема, на основі результатів функціонального аналізу контрольованої операції (з урахуванням виконуваних функцій, використовуваних активів і понесених ризиків); 2) наявності повної та достовірної інформації, необхідної для застосування обраного методу та/або методів трансфертного ціноутворення; 3) ступеня зіставності між контрольованими і неконтрольованими операціями, включаючи надійність коригувань зіставності, якщо такі застосовуються, які можуть використовуватися для усунення розбіжностей між такими операціями.
За змістом підпункту 39.3.1 пункту 39.1 статті 39 ПК України встановлення відповідності умов контрольованої операції принципу «витягнутої руки» здійснюється за одним із таких методів: 39.3.1.1. порівняльної неконтрольованої ціни; 39.3.1.2. ціни перепродажу; 39.3.1.3. «витрати плюс»; 39.3.1.4. чистого прибутку; 39.3.1.5. розподілення прибутку.
Кожний із методів, визначених ПК України, повинен бути проаналізований з метою визначення такого, який є найбільш надійним та має найбільшу ступінь економічної зіставності.
При цьому, у підпункті 39.3.2.1 підпункті 39.3.2 пункту 39.3 статті 39 ПК України визначено, що платник податку з урахуванням критеріїв, зазначених у даному пункті, використовує будь-який метод, який він вважає найбільш доцільним, однак у разі, коли існує можливість застосування і методу порівняльної неконтрольованої ціни, і будь-якого іншого методу, застосовується метод порівняльної неконтрольованої ціни.
Таким чином, для застосування методу, відмінного від методу порівняльної неконтрольованої ціни, необхідно, перш за все, здійснити аналіз можливості застосування до контрольованих операцій методу порівняльної неконтрольованої ціни.
Відповідно до акта перевірки №17981/11-28-23/34724540 від 31.12.2024, протягом періоду з 01.01.2016 по 31.12.2017 ТОВ «Капітанівське ЗПП» здійснено контрольовані операції з контрагентом-нерезидентом «Prianex Holdings Limited» (Республіка Кіпр) з експорту продукції агропромислового комплексу (кукурудзи 3-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 2-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 3-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 6-го класу, 2015 року; пшениці м`якої 3-го та 5-го класу 2015 року; цукру білого кристалічного; шроту соняшникового гранульованого, врожаю 2016 року; олії соняшникової нерафінованої, наливом; олії соняшникової нерафінованої, 1-го гатунку, 2017 року виробництва, наливом; компенсації втрат понесених з прийманням, розміщенням та зберіганням пшениці на Терміналі) на загальну суму 379 690 645,11 грн.
Товар, що експортувався в рамках контрольованої операції (кукурудза, пшениця, цукор) входять до Переліку товарів, що мають біржове котирування, та світових товарних бірж для встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», Затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 616 від 8 вересня 2016 року.
При встановленні відповідності умов Контрольованих операцій принципу «витягнутої руки», позивачем з урахуванням вимог підпункту 39.2.1.3 пункту 39.2 статті 39 ПК України обрано метод порівняльної неконтрольованої ціни.
При цьому, ТОВ «Капітанівське ЗЗП» при застосуванні методу порівняльної некотрольованої ціни використало інформацію щодо котирування на світових товарних біржах, зокрема: для операцій з експорту пшениці застосовано біржу Євронекст та Чиказьку товарну біржу; для операцій з експорту цукру застосовано Міжконтинентальну біржу (ІСЕ), Чиказька товарна біржа (CME, NYMEX); для операцій з експорту кукурудзи застосовано Чиказьку товарну біржу, Міжконтинентальну біржу та Зернову біржу Міннеаполіса.
Однак, в акті перевірки контролюючим органом зроблено висновок про те, що інформація про біржові котирування таких джерел інформації, як Міжконтинентальна біржа (ICE), Євронекст, Чиказька товарна біржа (CME, NYMEX) та Зернова біржа Міннеаполіса, відповідно до обставин та фактів у даному випадку не може бути використана для аналізу відповідності умов КО принципу «витягнутої руки» і як наслідок вважається можливим застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни з використанням інших джерел інформації, визначених підпунктом 39.5.3 пункту 39.5 статті 39 Кодексу».
Відповідач зазначає, що контролюючим органом, з метою встановлення відповідності умов контрольованих операції з експорту пшениці, кукурудзи та цукру принципу «витягнутої руки» проведено аналіз бірж, які використав платник податків за критеріями зіставності, визначеними Податковим Кодексом. Проведено аналіз зіставності умов біржових специфікацій із умовами договорів, у рамках яких було здійснено контрольовані операції, з урахуванням наступних факторів порівнянності: характеристика та якість сільськогосподарської продукції, договірні умови, економічні обставини здійснення операції та встановлено, що встановлено, що перераховані фактори є ціноутворюючими, які не можуть бути усунені шляхом проведення коригувань у відповідності до вимог підпункту 39.2.2.1 пункту 39.2 статті 39 Кодексу через неможливість проведення їх достовірної оцінки, відсутність наявної, повної та детальної інформації в загальнодоступних джерелах, що унеможливлює використання біржових котирувань відповідно до Постанови № 616 від 8 вересня 2016 року для аналізу відповідності умов КО принципу «витягнутої руки».
Для встановлення фактів відхилення умов контрольованих операцій з експорту пшениці, кукурудзи та шроту соняшникового гранульованого, що було предметом перевірки, від умов, що відповідають принципу «витягнутої руки», контролюючим органом було використано метод порівняльної неконтрольованої ціни та застосовано дані з таких інформаційних джерел як Інформаційний бюлетень «Огляд цін українського та світового товарних ринків» (ДП «Держзовнішінформ») за 2016-2017 роки, Інформаційне видання «Дайджест цін товарів на світових ринках» ДП Укрпромзовнішекспертиза за 2016 рік, бази даних Argus за 2016-2017 роки та Refinitiv Agriculture Research за 2017 рік.
Щодо контрольованих операцій з продажу (експорту) пшениці у період 2016 – 2017 роки позивачем в якості джерела інформації обрано біржові котирування Чиказької товарної біржи та Біржи Євронекст. Зазначені біржі, як зазначає позивач, були відібрані тому, що значення біржових котирувань на зазначених біржах формуються під впливом умов, аналогічних умовам контрольованих операцій. А саме, оскільки Україна є виробником та експортером пшениці, то для порівняння можуть застосовуватися біржа Євронекст та Чиказька товарна біржа, адже ЄС і США є виробниками та експортерами пшениці, як і Україна.
Щодо контрольованих операцій з експорту шроту соняшникового у 2017 році, то як вбачається з акту перевірки контролюючий орган, не погоджується із застосуванням, під час підготовки обґрунтування щодо відповідності умов контрольованих операцій з експорту шроту соняшникового принципу «витягнутої руки», методу витрати плюс та дослідження показника валової рентабельності собівартості. У свою чергу контролюючий орган використав метод порівняльної неконтрольованої ціни та проводив дослідження ціни.
Суд зазначає, що жодних згадувань ресурсу Refinitiv з боку ДПС України та його територіальних органів до 2021 року у своїх узагальнюючих консультаціях не було. В 2021 році цей ресурс згадується ДПС України у переліку джерел інформації для отримання котирувальних цін на сировинні товари, в який увійшли інформаційно аналітичні продукти міжнародних цінових агентств та компаній (Argus Media Ltd, FastMarkets, IHS Markit Ltd, Refinitiv Holdings Ltd, S&P Global Platts), а також інформаційно-аналітичні продукти двох національних підприємств Державного підприємства «Держзовнішінформ» та Державного підприємства «Укрпромзовнішекспертиза». Але це вже було пов`язано із змінами в законодавстві, оскільки з 01.01.2021 набрав чинності перелік сировинних товарів, затверджений постановою КМУ від 09.12.2020 №1221 та одночасно втратив чинність перелік товарів, що мають біржове котирування, затверджений постановою КМУ від 08.09.2016 № 616.
Наведене свідчить про те, що у 2016-2017 роках Державна податкова служба України не використовувала такі джерела інформації та не володіла інформацією про методологію формування цін вказаних агентств. Використання даних джерел та додаткової інформації, отриманої податковим органом після періоду вчинення контрольованих операцій, суперечить вимогам ПК України. 
Отже, бази даних Argus та Refinitiv Agriculture Research не можуть бути використані в цілях застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни. В свою чергу, відповідач не що позивач не мав право застосовувати використані джерела інформації.
Крім того, суд вважає, що джерела інформації Argus та Refinitiv не могли бути використані з метою застосування методу порівняльної неконтрольованої ціни оскільки в процесі розгляду справи встановлено, що інформація, що представлена в останніх, відображала лише один чи два критерії з усіх, що суттєво впливали на ціну товару (характеристика товару, обсяги поставки, розподілення функцій, умови розподілення ризиків, строки виконання договорів, умови здійснення платежів розмір звичайних надбавок та знижок, характеристика ринку товарів, бізнес-стратегії компаній).
Жодне з вищенаведених джерел не дає повну інформацію, що дозволяло оцінити умови операцій, як зіставні. Поряд з цим, вказані джерела не містили інформацію про те, чи включала статистична інформація виключно дані про неконтрольовані операції та чи включено в обсяг статистичних даних пропозиції на ринку, угоди по яким не були укладені та виконані.
В той же час, Верховний Суд у постанові від 11 вересня 2025 року у справі №120/8569/24 зазначив, що зважаючи на те, що інформаційно-аналітичні продукти цінового агентства Argus Media Ltd та інформаційно-аналітичні продукти Refinitiv Holdings Ltd були визначені у Рекомендованому (невиключному) переліку джерел інформації для отримання котирувальних цін згідно з пп 39.3.3.4 ст. 39 ПКУ, опублікованому на сайті ДПС України станом лише на 30.12.2020 року, то використання даних джерел та додаткової інформації отриманої податковим органом після періоду вчинення контрольованих операцій суперечить вимогам ПКУ.
Також, суд зазначає, що під час визначення ступеня зіставності між контрольованими і неконтрольованими операціями, необхідно порівнювати комерційні, фінансові умови таких операцій та функції, що виконуються сторонами контрактів, а не стандарти, фактор якості зерна, його фізико-хімічні показники чи інші характеристики товару, як це було зроблено відповідачем.
Також порівнюючи договірну ціну на реалізацію товарів, відповідачем не враховано фактори, які визначають таку порівнянність, належним чином не проаналізовано та не співставлено такі суттєві умови договорів, як то момент (дата) підписання специфікацій до договорів, кількість товару, строки поставки, строки оплати товару, розподіл обов`язків сторін контракту та інших умов, умови поставки, об`єм поставленого товару, які безпосередньо впливають на формування ціни контракту та є його обов`язковими умовами, як і не було також співставлено (враховано) і існуючі надбавки чи знижки до ціни, маркетингову політику, у тому числі при просуванні товарів (робіт, послуг) на ринки, а також інші об`єктивні умови, що можуть впливати на ціну, аналіз рівня справедливих ринкових цін на ідентичні товари на ринку.
Частиною 1 ст.77 КАС України регламентовано, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст.77 КАС України передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що відповідачем у даній справі, документально не доведено помилковості розрахунків, зроблених позивачем при зіставлені ціни експортних операцій із ринковим діапазоном з використаних джерел інформації при застосуванні методу порівняльної неконтрольованої ціни до контрольованої операції та не спростовано висновків, зроблених за результатами проведення аналізу співставних неконтрольованих операцій, а отже, позовні вимоги підлягають задоволенню.
Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до статті 139 КАС України, з урахуванням ч.3 ст.4 Закону України «Про судовий збір».
Таким чином, слід стягнути на користь ТОВ «Капітанівське КЗП» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області судові витрати у сумі 24224,00 грн.
Керуючись ст.ст. 139, 241-246, 250 КАС України, суд –
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» (25002, Україна, Кіровоградська обл., м. Кропивницький, вул. Вокзальна, буд. 18, корп. 2, кв. 45 РНОКПП 3147422658) до Головного управлінням ДПС у Кіровоградській області (25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 55 ЄДРПОУ 43995486) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення – рішення задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення №00010272300 від 06 лютого 2025 року винесене Головним управлінням ДПС у Кіровоградській області, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» зменшено від`ємне значення об`єкта оподаткування з податку на прибуток на загальну суму 10 448 533 грн.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Капітанівське зернозберігальне підприємство» за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області судовий збір у сумі 24224,00 грн.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Третього апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду К.М. ПРИТУЛА