Справа №751/2140/26
Провадження №3/751/728/26

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
25 березня 2026 року місто Чернігів

Новозаводський районний суд міста Чернігова

у складі: головуючого судді Топіхи Р.М.,
за участю: секретаря судового засідання Грищенко Ю.В.,
захисника ОСОБА_1 – адвоката Тука С.М.,
особи, щодо якої складено протокол, ОСОБА_1 ,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення щодо
ОСОБА_1 ,    ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою:
 АДРЕСА_1 ,
за ст. 173-2 КУпАП,
ВСТАНОВИВ:
Із протоколу про адміністративне правопорушення від 27 лютого
2026 року серії ВАД № 264339 вбачається, що 21 лютого 2026 року приблизно об 11 годині ОСОБА_1 в ході телефонної розмови з оператором колл-центру КП «Чернігівводоканал» виражався в бік оператора та керівництва КП «Чернігівводоканал» нецензурною лайкою, чим принизив їх честь і гідність.
За даним фактом щодо ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП.
Особа, щодо якої складений протокол, ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, пояснив, що перебуваючи вдома, телефонував у відділення КП «Чернігівводоканал», з приводу відсутності водопостачання за місцем проживання його батьків за адресою:
 АДРЕСА_1 . З оператором колл-центру спілкувався без образ в бік оператора та без погроз фізичним насильством, але тиснув на останнього та дозволив кілька ненормативних висловів, проте в кінці телефонної розмови вибачився. Зазначив, що в громадському місці не знаходився та громадського порядку не порушував. 
Захисник у судовому засіданні надав клопотання про направлення матеріалів справи на доопрацювання у зв`язку із порушенням вимог
ч. 1 ст. 256 КУпАП, а саме в протоколі не зазначено місце вчинення правопорушення, що унеможливлює визначити територіальну підсудність розгляду матеріалів у справі про адміністративне правопорушення. Також надав письмові заперечення на протокол про адміністративне правопорушення та просив закрити провадження у справі, у зв`язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Додатково пояснив, що в даному випадку відсутня об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а саме нецензурна лайка в громадському місці, оскільки телефонуючи до колл-центру КП «Чернігівводоканал» ОСОБА_1 перебував у себе вдома. В протоколі взагалі не зазначено місце вчинення адміністративного правопорушення. Окрім того, потерпілою особою в протоколі, поліцейськими зазначено ОСОБА_2 , однак ОСОБА_3 такому не телефонував та з ним не спілкувався.
Вислухавши особу, щодо якої складено протокол, захисника, дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд дійшов до такого висновку.
Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи (ст. 251 КУпАП). 
Відповідно до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Згідно з положеннями ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. 
Суд безпосередньо дослідив та оцінив докази у справі, а саме:
- протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 264339 від
27 лютого 2026 року; - рапорт інспектора-чергового Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області від 21 лютого 2026 року; - протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 21 лютого 2026 року; - пояснення ОСОБА_2 від 21 лютого 2026 року та
 ОСОБА_1 від 21 лютого 2026 року; - рапорт поліцейського офіцера громади ПОГ СПОГ ВВГ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області від 27 лютого 2026 року; - аудіозапис до протоколу серії ВАД № 264339.
Відповідно до вимог, викладених у статтях 245, 252, 280, 283 КУпАП, обставини адміністративного правопорушення повинні бути з`ясовані всебічно, повно й об`єктивно в їх сукупності.
Положення статті 62 Конституції України визначають, що усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом» (рішення у справах «Ірландія проти Сполученого Королівства» та «Коробов проти України»). Така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.
Згідно з правовими позиціями Європейського суду з прав людини «розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду усіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення».
Стандарт доведення «поза розумним сумнівом» означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що інкриміноване правопорушення було вчинене і правопорушник є винним у його вчиненні. «Поза розумним сумнівом» має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння. Це питання має бути вирішено на підставі безстороннього та неупередженого аналізу наданих сторонами допустимих доказів, які свідчать за чи проти тієї або іншої версії подій.
Обов`язок всебічного і неупередженого дослідження судом усіх обставин справи у цьому контексті означає, що для того, щоб визнати винуватість доведеною поза розумним сумнівом, версія обвинувачення має пояснювати всі встановлені судом обставини, що мають відношення до події, яка є предметом судового розгляду. Суд не може залишити без уваги ту частину доказів та встановлених на їх підставі обставин лише з тієї причини, що вони суперечать версії обвинувачення. Наявність таких обставин, яким версія обвинувачення не може надати розумного пояснення або які свідчать про можливість іншої версії інкримінованої події, є підставою для розумного сумніву в доведеності вини особи.
Для дотримання стандарту доведення «поза розумним сумнівом» недостатньо, щоб версія обвинувачення була лише більш вірогідною за версію захисту. Необхідно, щоб будь-який обґрунтований сумнів у тій версії події, яку надало обвинувачення, був спростований фактами, встановленими на підставі допустимих доказів, і єдина версія, якою розумна і безстороння людина може пояснити всю сукупність фактів, установлених у суді, – є та версія подій, яка дає підстави для визнання особи винною за пред`явленим обвинуваченням.
При цьому відповідно до ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Разом з тим, місцем вчинення правопорушення, яке полягає у нецензурній лайці має бути громадське місце, що є необхідним елементом складу даного правопорушення.
У протоколі про адміністративне правопорушення серії ВАД № 264339 від 27 лютого 2026 року місце вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 21 лютого 2026 року поліцейськими не зазначено.
Однак, згідно наданих у судовому засіданні пояснень особи, щодо якої складено протокол, ОСОБА_1 , під час телефонної розмови з оператором колл-центру КП «Чернігівводоканал» він перебував вдома.
За таких обставин, суд дійшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого
ст. 173 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись статтями 1, 9, 173, 247, 251, 252, 256, 283, 284, 287-289 КУпАП, суд  
ПОСТАНОВИВ:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв`язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. 
Постанова може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду через Новозаводський районний суд міста Чернігова протягом десяти днів з дня її винесення. 

Суддя Р.М. Топіха