Справа № 357/6069/26
3/357/2244/26 

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.04.2026 року суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Дорошенко С.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Департаменту патрульної поліції Управління патрульної поліції у Київській області ППП у м. Біла Церква та Білоцерківському районі, батальйон № 2, відносно
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: дані відсутні,
за ст. 173 КУпАП,

УСТАНОВИВ:

07 квітня 2026 року о 20 годині 39 хвилин ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , образливо чіплявся до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме ображав словом «Кукурудза» та нецензурно висловлювався в її бік, чим саме ображав її честь та гідність, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що 07.04.2026 року він передував біля сільського магазину, до якого прийшла ОСОБА_2 , яка перебувала в стані алкогольного сп`яніння. ОСОБА_2 почала до нього чіплятися, ображати. У відповідь на образи, він лише сказав на ОСОБА_2 кукурудза. Категорично ствердив, що не висловлювався нецензурною лайкою. 
При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.
Оголосивши протокол про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 , дослідивши заяву ОСОБА_2 , письмові пояснення ОСОБА_2 , рапорт працівника поліції, суд дійшов наступного висновку.
Диспозицією та об`єктивною стороною правопорушення, за ст. 173 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дрібного хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Основним безпосереднім об`єктом хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
При цьому, відповідно до суб`єктивної сторони дрібного хуліганства, особа усвідомлює, що її дії є протиправними і передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне цього. Крім цього, мотив особи спрямований на задоволення індивідуальних проблем самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Поряд з цим, при вчиненні хуліганства, особа прагне показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.
Згідно положень ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.
Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, працівниками поліції зазначено, що ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , образливо чіплявся до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме ображав словом «Кукурудза» та нецензурно висловлювався в її бік, чим саме ображав її честь та гідність.
Однак, як вбачається з матеріалів справи, а саме заяви та письмових пояснень ОСОБА_2 , ОСОБА_1 лише назвав її та її невістку словом «Кукурудза», про те, що ОСОБА_1 висловлювався в їх бік нецензурною лайкою не вказано. 
Дакі пояснення суд викзнаєправдивими, вони підтверджуються поясненнями самого ОСОБА_1 , в судовому засіданні.
Крім того в матеріалах справи в матеріалах справи відсутні будь-які докази, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відсутні покази свідків. 
При цьому суд, не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення, не може перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що призведе до порушення ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
Європейський Суд з прав людини у справі "Кобець проти України" 14.02.2008 року зазначив, що Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Typeччини"(Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.
При цьому відповідно з ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Отже, будь які сумніви щодо винуватості особи тлумачаться на її користь.
Таким чином, сукупність вказаних обставин не дає можливості судді зробити висновок про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП в діях ОСОБА_1 .
Згідно ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст. 173, ст. ст. 221, 247, 284 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП, за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя	Світлана ДОРОШЕНКО