печерський районний суд міста києва

Справа № 757/25518/25-ц 
пр. 2-3923/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 грудня 2025 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді Новака Р.В.,
при секретарі судового засідання - Бурячок А.І.,
справа № 757/25518/25-ц
сторони:
позивач - ОСОБА_1 
відповідач - АТКБ «Приватбанк»
предмет та підстави позову - зобов`язання вчинити дії
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до Печерського районного суду м. Києва із позовною заявою до АТ КБ «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії. Позовні вимоги обґрунтовувались тим, що позивач є матір`ю та спадкоємицею ОСОБА_2 , який загинув ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_1 про, що 16.03.2023 складено відповідний актовий запис № 945 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Вінниці Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ). Позивач звернулася до нотаріальної контори із заявою про вступ у спадщину, у результаті чого Першою вінницькою державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 191/2023. Таким чином ОСОБА_1 отримала право на спадщину за законом, як мати померлого, що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом № 1-785. До спадщини було включено грошові вклади із відповідними відсотками та нарахованими компенсаціями, що зберігаються в АТ КБ «Приватбанк» на рахунках № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 належних померлому на підставі повідомлення виданого АТ «Приватбанк» 12.09.2023 за № 20.1.0.0.0/7-230911/40141 на запит Першої вінницької державної нотаріальної контори. В даному повідомлення зазначалося, що на вказаних рахунках є залишок коштів у розмірі 0 грн та 61,59 грн відповідно. Однак, позивач перебувала у близьких та довірливих стосунках із сином і знає, що в нього були накопиченням на вказаних рахунках та залишилася немала сума коштів на вказаних рахунках у гривні, а також у валюті. ОСОБА_1 відомо, що ці кошти були на рахунках сина та оскільки зараз їх на вказаних рахунках немає, позивач хоче дізнатися, куди поділися грошові кошти її сина. Враховуючи зазначені обставини, 08.11.2024 позивачем було подано заяву про надання інформації до АТ КБ «Приватбанк». Однак, у своїй відповіді від 02.12.2024 АТ КБ «Приватбанк» відмовив у надані вказаної інформації, що унеможливило реалізацію її права на спадщину за законом і викликає певні сумніви. Тому позивач з метою захисту своїх прав та законних інтересів звернулася до суду. Позивач просить зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» надати ОСОБА_1 довідку (інформацію) про рух коштів станом на дату смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та за останні 3 роки до моменту смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 включно, у гривні та валюті на рахунках: № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , або будь-яких інших рахунках, які відкриті у АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 .
Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 04.06.2025 відкрито провадження у цивільній справі в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін.
25.09.2025 представником відповідача АТ КБ «Приватбанк» - Яндульським Д.В. через систему «Електронний суд» було подано письмові пояснення на позовну заяву, які за своєю суттю є відзивом на позовну заяву, в яких останній просив відмовити у задоволенні позовних вимог та закрити провадження у справі, оскільки заявлені позовні вимоги неможливо розглядати у позовному провадженні, інформація яку позивач просить витребувати є банківською таємницею і підлягає розгляду в порядку окремого провадження. Крім того, відповідно до довідки, наданої банком позивачу, сума вкладу на рахунках № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , відкритих в АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_2 , становить 61,59 грн., що підтверджується довідкою, яку додано до позову. Доводи позивача, що сторонні особи мали доступ до рахунків померлого та зняли суму вкладу до отримання нею свідоцтва про право на спадщину за законом, а тому у неї виникла необхідність в отриманні інформації щодо руху коштів по відповідних рахунках, є лише голослівним твердженням та припущенням, оскільки жодних доказів позивачем не надано. Для отримання інформації по рахунках померлого клієнта та встановлення осіб, які неправомірно скористались грошовими коштами на рахунках клієнтів, у зв`язку з чим завдано майнову шкоду, позивач має звернутись з відповідною заявою до правоохоронних органів.
Відповідно до протоколу судового засідання в режимі відеоконференції № 5182047 від 25.09.2025 в судовому засіданні головуючим суддею було відмовлено у задоволенні клопотання представник відповідача про закриття провадження, оскільки останнє не було обґрунтовано належним чином. Представник позивача з невідомих причин відключилася від відеоконференції у зв`язку з чим у справі оголошено перерву до 11.12.2025.
Позивач, представник позивача в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, представник позивача - адвокат Бездітна Т.В. через систему «Електронний суд» подала клопотання про розгляд справи без її участі, позовні вимоги просила задовольнити у повному обсязі.
Представник позивача подав до суду клопотання про проведення судового засідання без фіксації технічними засобами, в задоволенні позову відмовити у повному обсязі з підстав викладених у відзиві, справу необхідно розглядати в окремому провадженні, а позивач має право лише на 1/4 спадкового майна згідно свідоцтва про право на спадщину.
Суд, дослідивши письмові докази, наявні у матеріалах справи, всебічно перевіривши обставини, на яких вони ґрунтуються у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, встановив наступні обставини та дійшов до наступних висновків.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємицею 1/4 частки спадкового майна ОСОБА_2 відповідно до Свідоцтва про право на спадщину за законом № 1-785 від 20.06.2024 (далі - Свідоцтво), посвідченим державним нотаріусом Першої вінницької державної нотаріальної контори Берещук О.В. Свідоцтво про право на спадщину за законом на 3/4 частки спадкового майна ще не видано.
Згідно з цим Свідоцтвом спадщина складається з грошових вкладів із відповідними відсотками та нарахованими компенсаціями, що зберігаються в АТ КБ «Приватбанк» на рахунках № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , належних померлому на підставі повідомлення, виданого АТ «Приватбанк» 12.09.2023 за № 20.1.0.0.0/7-230911/40141.
08.11.2024 позивачка звернулась до АТ КБ «Приватбанк» із заявою про надання інформації про рух коштів (надходження, перекази та ін.) на рахунках № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , за останні 3-5 років з метою реалізації її права на спадщину за законом.
Листом від 02.12.2024 № 20.1.0.0.0/7-2411155/54649 АТ КБ «Приватбанк» повідомив ОСОБА_1 , що АТ КБ «Приватбанк» не має змоги надати витребувану інформацію, оскільки вказана інформація становить банківську таємницю.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Стаття 15 ЦК України закріплює право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
У статті 41 Конституції України зазначено, що право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом.
Положеннями ч. 1 ст. 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (стаття 1216 ЦК України).
Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно зі статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Права i обов`язки, які не входять до складу спадщини імперативно визначені у статті 1219 ЦК України є виключними та розширеному тлумаченню не підлягають.
Відповідно до частини першої статті 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Із системного аналізу вказаних норм права вбачається, що у разі смерті спадкодавця спадкоємці, які прийняли спадщину, не відмовились від її прийняття, замінюють його особу у всіх правовідносинах, що існували на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок смерті спадкодавця.
Банк гарантує таємницю банківського рахунка, операцій за рахунком і відомостей про клієнта. Відомості про операції та рахунки можуть бути надані тільки самим клієнтам або їхнім представникам. Іншим особам, у тому числі органам державної влади, їхнім посадовим і службовим особам, такі відомості можуть бути надані виключно у випадках та в порядку, встановлених законом про банки і банківську діяльність (частина перша статті 1076 ЦК України).
Відповідно до п. 10 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, від 28.04.2023) інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк є банківською таємницею.
Відповідно до п. 10 ст. 62 Закону України «Про банки і банківську діяльність» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, від 28.04.2023) інформація щодо юридичних та фізичних осіб, що становить банківську таємницю, розкривається банками особам, зазначеним власником рахунку (вкладу)/електронного гаманця у відповідному розпорядженні банку, у разі смерті такого власника рахунку (вкладу)/електронного гаманця - на їхній запит щодо наявності рахунків (вкладів)/електронних гаманців померлого власника та залишку коштів/електронних грошей на рахунках (вкладах)/електронних гаманцях.
Згідно з пунктом 15 розділу 3 «Порядок та межі розкриття інформації, що становить банківську таємницю» Правил зберігання, захисту, використання та розкриття банківської таємниці, затверджених постановою Правління НБУ від 14.07.2006 № 267 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, від 17.03.2023) до банку для надання довідок за рахунками (вкладами) у разі смерті їх власників державним нотаріальним конторам або приватним нотаріусам, іноземним консульським установам (для вчинення такими особами нотаріальних дій з охорони спадкового майна, з видачі свідоцтв про право на спадщину, про право власності на частку в спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя) щодо наявності рахунків (вкладів) та залишку коштів на рахунках (вкладах) померлих власників цих рахунків та/або щодо залишку коштів, які належать померлим фізичним особам та зберігаються на будь-яких рахунках у банках, та/або щодо рухомого майна таких осіб, що перебуває на збереженні та/або в заставі банку як заклад, щодо наявності індивідуального банківського сейфа та/або договорів про надання в майновий найм (оренду) індивідуального банківського сейфа, та/або щодо наявності рахунків умовного зберігання (ескроу) та грошових коштів на цих рахунках, призначених для перерахування померлим бенефіціарам, подається заява за довільною формою. Довідка про наявність/відсутність інформації складається банком за довільною формою.
Згідно з пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов`язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними.
У пункті 10 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.09.2011 № 10 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб» судам роз`яснено, що у тому разі, коли буде встановлено, що заява про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи ґрунтується на спорі, зокрема про виконання цивільно-правового договору, який виник з інших зобов`язальних правовідносин тощо, суд відмовляє у відкритті провадження у справі, а якщо спір про право буде встановлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.
У постанові Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 11.12.2023 у справі № 757/23191/20-ц суд зробив висновок, що встановлення судом будь-якого юридичного факту, пов`язаного із вирішенням питання про прийняття спадщини, до складу якої входить виплата вкладу (частини вкладу) спадкоємцю власника рахунку, право на яке має Особа_1, або вирішення судом питання доступу до інформації, яка містить банківську таємницю, щодо майна померлого, на яке мають право (претендують) декілька осіб - спадкоємців, само по собі має спір про право, який повинен вирішуватись у порядку позовного провадження, з урахуванням вимог ч. 6 ст. 294, ч. 3 ст. 349 ЦПК України.
Метою розкриття банківської таємниці є визначення розміру грошових коштів, що підлягали спадкуванню ОСОБА_1 та які були наявні на рахунках на момент смерті ОСОБА_2 в АТ КБ «Приватбанк».
Однак банк не надає інформацію про рух коштів на рахунках померлого ОСОБА_2 з моменту відкриття спадщини. З огляду на вказане необхідним є надання спадкоємцю ОСОБА_1 довідки про рух коштів по рахункам померлого ОСОБА_2 в обсягах, що дозволять визначити дати надходження та списання коштів по всім рахункам, які були відкриті на момент смерті ОСОБА_2 та були успадковані позивачем у даній справі.
З огляду на встановлені обставини та мету отримання охоронюваної законом інформації, що міститься у банківській установі, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог ОСОБА_1 до АТ КБ «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії.
Отже, підлягають задоволенню вимоги ОСОБА_1 до АТ КБ «Приватбанк» про зобов`язання банку надати їй довідку (інформацію) про рух коштів станом на дату смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та за останні 3 роки до моменту смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 включно, у гривні та валюті на рахунках: № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , або будь-яких інших рахунках, які відкриті у АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 .
Частина 1 статті 141 ЦПК України передбачає, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи, що позовні вимоги підлягають задоволенню, відповідно до статті 141 ЦПК України, судовий збір у розмірі 1211,20 грн підлягає стягненню з відповідача.
На підставі наведеного, керуючись Закону України «Про банки і банківську діяльність», ст.ст. 15, 16, 18, 317, 1076, 1217-1220 ЦК України, ст.ст. 1-23, 76-81, 89, 95, 131, 141, 174, 178, 258-259, 263-265, 352, 354, 355 ЦПК України, суд,
ВИРІШИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про зобов`язання вчинити дії - задовольнити.
Зобов`язати акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» надати ОСОБА_1 довідку (інформацію) про рух коштів станом на дату смерті ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_4 ) та за останні 3 роки до моменту смерті - ІНФОРМАЦІЯ_1 включно, у гривні та валюті на рахунках: № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , або будь-яких інших рахунках, які відкриті у АТ КБ «Приватбанк» на ім`я ОСОБА_2 .
Стягнути з акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) грн 20 коп.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги на рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач: ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_5 .
Відповідач: акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк», 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1-Д, код ЄДРПОУ 14360570.

Суддя Р.В. Новак