ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
13 лютого 2026 року 	Справа № 280/10997/25 м.Запоріжжя	

Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Богатинського Б.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Комунального закладу «Центр культурних послуг» до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку, -

ВСТАНОВИВ:

До Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Комунального закладу «Центр культурних послуг» (далі – позивач, замовник) до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (далі – відповідач), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 (далі - третя особа), в якій позивач просить суд:
Визнати протиправним та скасувати висновок Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області від 28.11.2025 про результати моніторингу закупівлі UА-2025-10-29-006974-а, за предметом закупівлі Послуги з технічного забезпечення циклу новорічно-різдвяних заходів комунального закладу «Центр культурних послуг», заходу «Мистецький форум «Запоріжжя. Культура» звукопідсилювальною, освітлювальною та іншою апаратурою, додатковим обладнанням (ДК 021:2015 (СРV)-92370000-5 Послуги звукооператорів).
Позивачем сплачений судовий збір у розмірі 3028,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що не погоджується з позицією відповідача з наступного. Враховуючи відповідність тендерної пропозиції, дотримання всіх положень Закону України «Про публічні закупівлі» та строків укладання договору, розірвання такої угоди є безпідставним. Зобов`язання замовника в межах законодавства, зокрема «розірвати договір» не є відповідним та співмірним порушенню, доцільним способом його усунення, а інші заходи з його усунення висновком не визначені та законодавством не передбачені. Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 був єдиним учасником, отже права інших суб`єктів господарювання не могли бути порушеними внаслідок деяких невідповідностей тендерної пропозиції переможця. В п`ятиденний термін з моменту завершення моніторингу позивачем завантажено в електронну систему три комерційні пропозиції TOB «Компанія індіго м`юзік», TOB «Міралді ВС» та фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , вся інформація щодо розрахунку очікуваної вартості знаходиться у публічному просторі, тому відсутні порушення частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» станом на 05.12.2025. Позивач просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою суду від 17 грудня 2025 року відкрито провадження у справі, призначено справу до судового розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без виклику учасників справи.
05 січня 2026 року відповідач подав відзив на позовну заяву, у якому відповідач вважає позовні вимоги необґрунтованими, безпідставними та такими, що не відповідають фактичним обставинам справи та ґрунтуються на невірному тлумаченні позивачем норм законодавства, виходячи з наступного. В своїй позовній заяві позивач зазначає, що надані ним пояснення підтверджують правомірність його позиції під час закупівлі. Проте, за даними електронної системи закупівель замовник опублікував оголошення про проведення відкритих торгів - 29.10.2025, кінцевий строк подання тендерних пропозицій - 06.11.2025, тобто учасник фізична особа-підприємець ОСОБА_1 мав не менше семи днів для подання своєї пропозиції та долучення до неї необхідних документів. Учасник фізична особа-підприємець ОСОБА_1 подав свою тендерну пропозицію - 04.11.2025, після вказаної дати жодного документу даний учасник не дозавантажував. Твердження замовника про неможливість завантаження деяких документів через електронну систему закупівель у встановлений строк (29.10.2025 - 06.11.2025) не відповідає дійсності. Пояснення, надане замовником під час проведення моніторингу процедури закупівлі, не обґрунтовує прийняте ним рішення щодо визначення учасника фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 переможцем закупівлі, оскільки відсутність в тендерній пропозиції учасника документів, подання яких вимагалось замовником в тендерній документації до торгів, є беззаперечною підставою для подальшого відхилення такого учасника (згідно приписів пункту 44 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - Особливості). Твердження позивача про відповідність тендерної пропозиції учасника, дотримання всіх положень Закону України «Про публічні закупівлі» не відповідає фактичним обставинам справи та не узгоджується з приписами чинного законодавства про закупівлі. Позивачем в ході проведення моніторингу на запит органу державного фінансового контролю від 18.11.2025 не надано інформації/документів, на підставі яких замовником здійснено обґрунтування розміру бюджетних призначень (витрат), технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість, чим порушено вимоги частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі». В позовній заяві замовник зазначає про відсутність порушення частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» станом на 05.12.2025, оскільки в п`ятиденний термін з моменту завершення моніторингу позивачем завантажено в електронну систему три комерційні пропозиції TOB «Компанія індіго м`юзик», TOB «Міралді ВС» та фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , таким чином вся інформація щодо розрахунку очікуваної вартості знаходиться у публічному просторі. Твердження позивача суперечить чинному законодавству про закупівлі, оскільки, згідно приписів частини п`ятої статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі», замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель. Чинним законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 28.11.2025 UА-2025-10-29-006974-а є правомірним, інформація, викладена в ньому, є достовірною, такою що відповідає дійсності та законодавству у сфері закупівель. Відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог в повному обсязі.
На підставі матеріалів справи, суд встановив наступні обставини.
Відповідачем, відповідно до наказу від 17.11.2025 № 118-з «Про початок моніторингу закупівель» на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, здійснений моніторинг процедури закупівлі за ідентифікатором UA-2025-10-29-006974-а, проведеної позивачем за предметом: «Послуги з технічного забезпечення циклу новорічно-різдвяних заходів комунального закладу «Центр культурних послуг», заходу «Мистецький форум «Запоріжжя. Культура» звукопідсилювальною, освітлювальною та іншою апаратурою, додатковим обладнанням» (код ДК 021:2015:92370000-5 - Послуги звукооператорів), очікуваною вартістю 1 520 000, 00 гривень, яка здійснена замовником.
Предметом аналізу були питання: визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо зазначеної закупівлі, відповідності вимог тендерної документації вимог Закону України «Про публічні закупівлі» (Закон) та Особливостей, розгляду тендерних пропозицій, укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, надання інформації, документів у випадках, передбачених Законом.
Під час моніторингу проаналізовано: річний план закупівель Комунального закладу «Центр культурних послуг» (замовник) на 2025 рік; оголошення про проведення процедури закупівлі; тендерну документації затверджену рішенням уповноваженої особи від 29.10.2025 № 07; тендерну пропозицію фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ; протокольного рішення уповноваженої особи в 07.11.2025 № 67; повідомлення про намір укласти договір, оприлюднене електронній системі закупівель 07 листопада 2025 року; договір про закупівлю від 13.11.2025 № 132/КП/2025; пояснення замовника на запит органу державного фінансового контролю від 18.11.2025, отримані через електронну систему закупівель 21.11.2025.
28.11.2025 начальником управління Ващенко Геннадієм Владиславовичем затверджено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2025-10-29-006974-а (далі - Висновок).
Відповідач у оскаржуваному висновку зазначив: «За результатами моніторингу встановлено порушення вимог пункту 43 Особливостей та вимог підпунктів 2 та 3 пункту 44 Особливостей в частині не відхилення тендерної пропозиції ФОП ОСОБА_1 як такої, що не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону №922, а також через те, що учасник-переможець процедури закупівлі ФОП ОСОБА_1 не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 цих особливостей. З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми договору, Закону України «Про публічні закупівлі», Цивільного та Господарського кодексів України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.»
Вважаючи Висновок протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам, суд виходить з такого.
Частиною 2 статті 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» від 26 січня 1993 року №2939-ХІІ (далі - Закон №2939-ХІІ) здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади зі спеціальним статусом, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до статті 2 Закону №2939-ХІІ головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до пункту 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03 лютого 2016 року №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба, відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до статті 5 Закону №2939-ХІІ контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України від 25 грудня 2015 року №922-VIII «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII).
За змістом статті 8 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1) дані автоматичних індикаторів ризиків;
2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Повідомлення про прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі орган державного фінансового контролю оприлюднює в електронній системі закупівель протягом двох робочих днів з дня прийняття такого рішення із зазначенням унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі, а також опису підстав для здійснення моніторингу процедури закупівлі.
Повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Строк здійснення моніторингу процедури закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з наступного робочого дня від дати оприлюднення повідомлення про початок моніторингу процедури закупівлі в електронній системі закупівель.
Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Замовник у межах строку здійснення моніторингу процедури закупівлі має право з власної ініціативи надавати пояснення щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються:
1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі;
2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість;
3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі;
4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі;
5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення.
Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Замовник має право протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення висновку одноразово звернутися до органу державного фінансового контролю за роз`ясненням змісту висновку та його зобов`язань, визначених у висновку.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення органом державного фінансового контролю висновку замовник оприлюднює через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
У разі підтвердження органом державного фінансового контролю факту усунення замовником порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, про що цей орган зазначає в електронній системі закупівель протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення замовником відповідної інформації в електронній системі закупівель, службова (посадова) особа замовника та/або уповноважена особа замовника не притягається до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері закупівель з порушень, що були усунуті замовником відповідно до висновку.
У разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду. Замовник зазначає в електронній системі закупівель про відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження та номер такого провадження.
Якщо замовник не усунув визначене у висновку порушення, що призвело до невиконання ним вимог, передбачених цим Законом, а також висновок не оскаржено до суду, орган державного фінансового контролю після закінчення строку на оскарження до суду, визначеного у частині десятій цієї статті, за результатами моніторингу вчиняє дії щодо притягнення до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Номер протоколу зазначається в електронній системі закупівель наступного робочого дня з дня складання протоколу, а також зазначаються дата та номер відкриття провадження у справі протягом наступного робочого дня з дня отримання інформації про відкриття такого провадження.
Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, орган державного фінансового контролю не приймає рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо тих порушень, обставин, підстав, що були або є предметом розгляду органом оскарження незалежно від прийнятого органом оскарження рішення щодо таких порушень, обставин, підстав.
Якщо органом оскарження прийнято до розгляду скаргу від суб`єкта оскарження у порядку, встановленому цим Законом, після прийняття рішення про початок моніторингу процедури закупівлі чи після опублікування висновку, протягом наступного робочого дня з дня розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель керівник органу державного фінансового контролю або його заступник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє рішення органу державного фінансового контролю, а замовник до моменту опублікування рішення органу оскарження зупиняє виконання зобов`язань щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, щодо тих порушень, обставин, підстав, що стали предметом розгляду органом оскарження, з відповідним повідомленням в електронній системі закупівель.
Після оприлюднення рішення органу оскарження замовником у порядку, встановленому цією статтею, усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, зазначених у висновку, здійснюється в частині, що не була предметом розгляду органом оскарження.
У разі оскарження в судовому порядку рішення органу оскарження рішення про початок моніторингу процедури закупівлі не приймається щодо тих порушень, обставин, підстав, які були або є предметом судового розгляду.
У разі наявності підстав, визначених частиною другою цієї статті, що містять ознаки порушень та які не були предметом розгляду органом оскарження та/або оскарження у судовому порядку рішення органу оскарження, рішення про початок моніторингу процедури закупівлі щодо інших ознак порушень приймається після оприлюднення рішення органу оскарження в електронній системі закупівель у порядку, встановленому статтею 18 цього Закону, або після набрання рішенням суду законної сили.
Обмін інформацією між органом державного фінансового контролю та замовником, встановлений цією статтею, здійснюється в електронному вигляді через електронну систему закупівель.
Узагальнена інформація, зазначена у пункті 3 частини першої статті 9 цього Закону, подається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, Уповноваженому органу до 1 березня року, наступного за звітним бюджетним роком.
Форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Методика визначення автоматичних індикаторів ризиків, їх перелік та порядок застосування затверджується центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, за погодженням з Уповноваженим органом.
Як встановлено судом, оскаржуваний висновок винесений на підставі того, що позивачем під час проведення вказаної закупівлі допущено порушення вимог підпункту 43, підпунктів 2, 3 пункту 44 Особливостей в частині невідхилення тендерної пропозиції учасника, та вимог частини 5 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Судом вище вказано, що відповідно до частини 5 статті 8 Закону №922-VIII замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.
Так, відповідач 18 листопада 2025 року через електронну систему закупівель звернувся з запитом до замовника, з метою отримання інформації та відповідних документів, на підставі яких замовником здійснено обґрунтування розміру бюджетних призначень (витрат), технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість.
Замовником на вказаний запит відповідача подані пояснення, однак не надано інформації/документів, на підставі яких здійснено обґрунтування розміру бюджетних призначень (витрат), технічних та якісних характеристик предмета закупівлі та визначено його очікувану вартість, чим порушено вимоги частини п`ятої статті 8 Закону.
У позовній заяві позивач повідомив, що після завершення моніторингу завантажив в електронну систему три комерційні пропозиції TOB «Компанія індіго м`юзік», TOB «Міралді ВС» та фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 , вся інформація щодо розрахунку очікуваної вартості знаходиться у публічному просторі.
Суд зазначає, що доводи позивача про оприлюднення вже після завершення моніторингу запитуваної відповідачем інформації не спростовують допущеного позивачем порушення частини 5 статті 8 Закону №922-VIII.
Законом України від 16 серпня 2022 року № 2526-IX «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та інших законодавчих актів України щодо здійснення оборонних та публічних закупівель на період дії правового режиму воєнного стану», який набрав чинності 10 вересня 2022 року, розділ Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII доповнено, зокрема, пунктом 3-7 такого змісту: «Установити, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.».
Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування затверджені постановою Кабінету Міністрів від 12 жовтня 2022 року № 1178.
Пунктом 28 Особливостей встановлено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
Стосовно виявленого відповідачем порушення позивачем вимог пункту 43 Особливостей, суд зазначає таке.
Пунктом 43 Особливостей визначено, що якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
Замовник не може розміщувати щодо одного і того ж учасника процедури закупівлі більше ніж один раз повідомлення з вимогою про усунення невідповідностей в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, крім випадків, пов`язаних з виконанням рішення органу оскарження.
В ході моніторингу відповідачем досліджено тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_1 та встановлено її невідповідність вимогам тендерної документації, а саме: 
- за результатами перевірки на сайті центрального засвідчувального органу за посиланням https://czo.gov.ua/verify.» підпису Учасника ФОП ОСОБА_1 встановлено, що тип носія особистого ключа - незахищений та тип підпису - удосконалений. Отже, такий підпис не може вважати кваліфікованим електронним підписом з урахуванням роз`яснення Міністерства цифрової трансформації України №1/06-3-1587 від 16.02.2021. Вказане не відповідає вимогам тендерної документації (пункт 1 розділу 3 тендерної документації);
- довідка про наявність досвіду виконання аналогічних договорів предметом закупівлі від 04.11.2025 № 35 не містить всієї визначеної Замовником інформації, а саме: відсутні дата та номер аналогічного договору, код за ЄДРПОУ, юридична адреса та контактний телефон замовника. Вказане не відповідає вимогам тендерної документації (пункт 5 Додатку 8 «Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції» до тендерної документації).
Позивачем, при цьому, під час розгляду тендерної пропозиції учасника ФОП ОСОБА_1 у відповідності до вимог пункту 43 Особливостей не розміщено у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
У позовній заяві позивачем щодо порушення вимог пункту 43 Особливостей заперечень не наведено, доказів протилежного не надано.
Щодо виявленого відповідачем порушення позивачем порушення вимог підпунктів 2, 3 пункту 44 Особливостей, суд вказує наступне.
Відповідно до підпунктів 2, 3 пункту 44 Особливостей, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, коли: 
2) тендерна пропозиція:
не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, крім невідповідності в інформації та/або документах, що може бути усунена учасником процедури закупівлі відповідно до пункту 43 цих особливостей;
є такою, строк дії якої закінчився;
є такою, ціна якої перевищує очікувану вартість предмета закупівлі, визначену замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, якщо замовник у тендерній документації не зазначив про прийняття до розгляду тендерної пропозиції, ціна якої є вищою, ніж очікувана вартість предмета закупівлі, визначена замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів, та/або не зазначив прийнятний відсоток перевищення або відсоток перевищення є більшим, ніж зазначений замовником в тендерній документації;
не відповідає вимогам, установленим у тендерній документації відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону;
3) переможець процедури закупівлі:
відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю;
не надав у спосіб, зазначений в тендерній документації, документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 цих особливостей;
не надав забезпечення виконання договору про закупівлю, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;
надав недостовірну інформацію, що є суттєвою для визначення результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з абзацом першим пункту 42 цих особливостей.
Відсутність документів або інформації, що не передбачені додатками до тендерної документації, зазначеними в абзаці десятому пункту 28 цих особливостей, не є підставою для відхилення замовником тендерної пропозиції такого учасника процедури закупівлі відповідно до цього пункту.
За висновком моніторингу встановлено: відповідно до вимог тендерної документації, від учасника вимагалось подання електронної банківської гарантії, оформленої згідно з Додатком 7 до тендерної документації. При цьому, Гарантія повинна бути оформлена з грошовим забезпеченням (покриттям). Для підтвердження того, що надана Учасником Гарантія оформлена з грошовим забезпеченням (покриттям) Учасник в складі тендерної пропозиції повинен надати оригінал довідки, виданої банком-гарантом, в якій банк-гарант підтверджує, що видана ним Гарантія оформлена з грошовим забезпеченням (покриттям), а також оригінал виписки з особового рахунку Учасника, яка свідчить про внесення Учасником необхідної суми грошового забезпечення. Учасником ФОП ОСОБА_1 в складі тендерної пропозиції надано банківську гарантію від 04.11.2025 № G1125/4213 в форматі PDF. Проте, оригінал довідки, виданої банком-гарантом, в якій банк-гарант підтверджує, що видана ним Гарантія оформлена з грошовим забезпеченням (покриттям), а також оригінал виписки з особового рахунку Учасника, яка свідчить про внесення Учасником необхідної суми грошового забезпечення - відсутні у складі тендерної пропозиції учасника.
Також, відповідно до вимог Додатку 8 «Перелік документів та/або інформації, які подаються учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції» до тендерної документації, учасник повинен надати, поміж іншого, такі документи:
11. Гарантійний лист, що матеріали, які використовує Учасник якісні та відповідають вимогам ДСТУ, ГОСТ, національним стандартам та чинному законодавству;
12. Гарантійний лист, що матеріали та обладнання нові та не були у використанні.
В складі пропозиції учасники повинні надати скан-копії чинних сертифікатів виданих на ім`я учасника органом сертифікації:
1. Сертифікат на систему управління якістю відповідно до вимог ДСТУ EN ISO 9001:2018 (EN ISO 9001:2015, IDT; ISO 9001:2015, IDT) «Системи управління якістю. Вимоги» (згідно Додатку № 4 до Тендерної документації),
2. Сертифікат на систему екологічного управління відповідно до вимог ДСТУ ISO 14001:2015 (ISO 14001:2015, IDT) «Системи екологічного управління. Вимоги та настанови щодо застосування» (згідно Додатку № 4 до Тендерної документації).
Жоден з вищевказаних документів не наданий учасником ФОП ОСОБА_1 .
Учасником, після визначення його переможцем торгів (07.11.2025), зазначені документи не оприлюднені в електронній системі закупівель.
Доводами позовної заяви, ненадання необхідних згідно з вимогами тендерної документації, вищевказаних документів, учасником закупівлі у складі тендерної пропозиції, а також ненадання документів, що підтверджують відсутність підстав, визначених у підпунктах 3, 5, 6 і 12 пункту 47 цих особливостей переможцем не спростовано.
У позовній заяві зазначено, що стосовно виявлених порушень, позивач надав обґрунтовані пояснення, в яких підтвердив правомірність своєї позиції під час закупівлі.
Судом досліджені надані позивачем пояснення під час проведення моніторингу та встановлено наступне.
Так, позивач повідомляв: «закупівля проходила коли в Україні діяли планові та аварійні відключення електроенергії, спричинені складною енергетичною ситуацією, відсутність електричної енергії протягом доби тривала понад шістнадцять годин, що підтверджується офіційними повідомленнями операторів електромереж. Відключення також відбувалися і в період коли за графіком електроенергія повинна була надаватися. Отже, у той короткий період, коли постачальник мав долучити документи, були зафіксовані тривалі аварійні відключення електроенергії, внаслідок чого була відсутня можливість забезпечити безперебійний доступ до мережі Інтернет та електронних сервісів. Зазначені обставини унеможливили завантаження деяких документів через електронну систему закупівель у встановлений строк.»
За твердженням позивача, несвоєчасне завантаження документів не пов`язане з порушенням постачальником умов тендеру або невиконанням вимог, а стало наслідком форс-мажорних обставин технічного характеру, що не залежали від волі та можливостей учасника. Також, позивачем зазначено про наявність досвіду співпраці з ФОП ОСОБА_1 по раніше укладеним договорам, жодних претензій до обладнання, яке ним залучалося до виконання договору не виникало.
Оцінюючи такі пояснення позивача, суд зазначає, що жодними належними доказами не спростовується порушення позивачем вимог підпунктів 2, 3 пункту 44 Особливостей, які визначають обов`язок замовника відхилити тендерну пропозицію.
Аргументи позивача про наявність попереднього досвіду співпраці з ФОП ОСОБА_1 не спростовують допущених позивачем порушень, як і не звільняють замовника та учасника (переможця) закупівлі від обов`язку дотримуватись положень чинного законодавства та вимог тендерної документації. 
Таким чином, враховуючи вищенаведене, при проведенні закупівлі позивач діяв не у спосіб визначений законодавством, чим допустив зазначені вище порушення, які ним не спростовані.
Щодо способу усунення порушень, визначеного відповідачем у оскаржуваному висновку, суд зазначає таке.
Органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
У разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення. Між тим, ані Закон України «Про публічні закупівлі», ані Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі № 552 не визначають, у який саме спосіб замовник повинен усунути виявлені порушення. Конкретний захід, спрямований на усунення порушень законодавства, відповідач визначає самостійно (постанова Верховного Суду від 09.02.2023 №520/6848/21).
Зазначений у спірному Висновку спосіб усунення порушень необхідно розглядати у взаємозв`язку з допущеним позивачем порушенням законодавства.
При цьому, відповідач, керуючись статтями 5 та 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі» зобов`язав позивача здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми договору, Закону України «Про публічні закупівлі», Цивільного та Господарського кодексів України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Пунктами 7, 8, 10 статті 10 Закону №2939-XII визначено, зокрема, право органу державного фінансового контролю: пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства; порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Отже, законодавством встановлено дискрецію органу державного фінансового контролю щодо визначення форми усунення встановлених порушень в залежності від виду цих порушень. Та, враховуючи, що під час укладення договорів за результатами публічних закупівель використовуються саме бюджетні кошти, то лише держава через свій відповідний орган має повноваження щодо обрання форми припинення нецільового використання цих коштів.
Відповідно до сталої практики Верховного Суду у цій категорії справ, відповідач має повноваження щодо визначення такого варіанту усунення встановлених порушень, як припинення зобов`язань за договором (постанова Верховного Суду від 24.01.2022 у справі №280/8475/20).
Варіант усунення порушення шляхом припинення договору направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Пунктом 1 частини 1 статті 43 Закону № 922-VIII договір про закупівлю є нікчемним у разі якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону.
Суд зазначає, що відповідач конкретизував, які саме заходи має вжити замовник, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його чіткість та визначеність. Отже, вимоги, зазначені в оскаржуваному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору, підлягали виконанню.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 26.10.2022 у справі №420/693/21, від 10.11.2022 у справі №200/10092/20, від 24.01.2023 у справі №280/8475/20, від 31.01.2023 у справі №260/2993/21, від 09.02.2023 у справі №520/6848/21, від 28.02.2023 у справі №160/5952/20, від 23.03.2023 у справі №400/4705/20.
Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За цих обставин, суд констатує, що спірний висновок відповідача є таким, що відповідає критеріям, визначеним у частині другій статті 2 КАС України, є правомірним та підстави для його скасування судом відсутні, а тому у задоволенні позову слід відмовити.
Згідно з частинами 1, 2 статті 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Вирішуючи питання щодо розподілу судових витрат, суд виходить з того, що відповідно до частин 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
З огляду на те, що суд за результатом розгляду справи дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, судові витрати не розподіляються.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 139, 241-246, 255, 262 КАС України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Комунального закладу «Центр культурних послуг» до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача: фізична особа-підприємець ОСОБА_1 про визнання протиправним та скасування висновку, - відмовити повністю.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 КАС України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в порядок та строки, передбачені ст.ст. 295, 297 КАС України. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Третього апеляційного адміністративного суду.

Повне найменування сторін та інших учасників справи:
Позивач - Комунальний заклад «Центр культурних послуг» (вул. Зайцева Вячеслава, буд. 9, м.Запоріжжя, 69035; код ЄДРПОУ 45397598),
Відповідач - Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області (вул. Перемоги, 129, м. Запоріжжя, 69057; код ЄДРПОУ 41127371),
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; РНОКПП НОМЕР_1 ).

Повне судове рішення складено 13.02.2026.

Суддя Б.В. Богатинський