БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Шевченків шлях, 30-А, м. Березань, Київська область, 07541
№ провадження 2/356/101/26 
Справа № 356/1144/25 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.02.2026 Березанський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді Дудар Т.В.
за участю секретаря Харченко Ж.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Березанського міського суду Київської області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 22.10.2005 між позивачкою, ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб, що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_1 , виданим 22.10.2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис №123. Після одруження ОСОБА_3 взяла прізвище « ОСОБА_4 ».
ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син ОСОБА_5 , про що Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області 21.02.2006 року у книзі реєстрації народжень зроблено актовий запис № 19. Цей факт підтверджується Свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_2 .
Як зазначає позивачка, спільне життя у неї з відповідачем не склалося, оскільки шлюбні відносини не підтримують, ведуть різні бюджети, перестали розуміти один одного. Спільне господарство  ОСОБА_1  разом з  ОСОБА_2 не веде приблизно з вересня 2022 року.
Отже, як вказано в позові,  ОСОБА_1 вважає, що спільне життя і збереження шлюбу неможливе та суперечить її інтересам. Примирення з відповідачем вважає неможливим.
Позивачка зазначає, що між нею та ОСОБА_2 досягнуто згоди про утримання їхньої дитини. Також вказує, що відповідач не погоджується розірвати шлюб в порядку встановленому ст. 109 Сімейного кодексу України.
Відтак позивачка просить суд розірвати шлюб, укладений між ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрований 22.10.2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис №123.
11.12.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Розгляд справи ухвалено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Позивач, належним чином повідомлена про дату, час і місце судового засідання, до суду не з`явилась. Разом з тим, до позовної заяви було додано заяву позивача, у якій вона просила суд розглядати дану справу без її участі. Також вказала, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, термін на примирення не надавати (а.с. 8).
Відповідачу ОСОБА_2 копія ухвали від 11.12.2025, судова повістка про виклик до суду на 12.01.2026, були надіслані судом на адресу місця проживання відповідача, зареєстровану у встановленому законом порядку. Дані документи, згідно з матеріалами справи, відповідач отримав (а.с. 21).
Відповідачу ОСОБА_2 судові повістки про виклик до суду на 02.02.2026, 24.02.2026 також були надіслані на адресу місця проживання відповідача, зареєстровану у встановленому законом порядку, однак конверти повернулись до суду з відміткою органів поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с. 26-29).
Згідно з п. 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України днем вручення судової повістки є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати судову повістку чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Тобто, відповідач є належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання в силу вимог ст. 128 ЦПК України.
Суд створив учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи шляхом надсилання процесуальних документів, а також надав сторонам строк для подачі відзиву, відповіді на відзив, заперечень.
Кожен з учасників справи мав право безпосередньо знайомитися з матеріалами справи, аргументами іншої сторони та реагувати на них відповідно до вимог ЦПК України.
Згідно з ч. 3 ст. 211 ЦПК України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Підстав, передбачених ч. 2 ст. 223 ЦПК України, для відкладення судом розгляду справи, суд не вбачає.
Згідно з ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з ч. 1 ст. 5 ЦПК України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.
Частиною 1 ст. 12 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
В силу приписів ч. 1, 3 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.
Враховуючи положення ч. 2 ст. 77 ЦПК України, предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Доказами згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Статтею 7 Сімейного кодексу України (далі - СК України) визначено загальні засади регулювання сімейних відносин.
Так, згідно з ч. 1, 6 ст. 7 СК України сімейні відносини регулюються цим Кодексом та іншими нормативно-правовими актами. Жінка та чоловік мають рівні права і обов`язки у сімейних відносинах, шлюбі та сім`ї.
Частиною першою статті 24 СК України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно зі ст. 112 СК України суд з`ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини з інвалідністю та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом. (ч. 3, 4 ст. 56 СК України).
Судом встановлено, що згідно з копією свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_1 від 22 жовтня 2005 року, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 22 жовтня 2005 року зареєстрували шлюб, про що 22 жовтня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області було зроблено відповідний актовий запис за № 123 та видано свідоцтво про шлюб, копію якого долучено до позовної заяви. Прізвище дружини після державної реєстрації шлюбу: ОСОБА_4 (а.с. 7).
Як вказує в позові ОСОБА_1 , спільне життя, збереження шлюбу та примирення з відповідачем вона вважає неможливим та таким, що суперечить її інтересам. 
Зважаючи на те, що позивач наполягає на розірванні шлюбу, відмова в розірванні шлюбу матиме ознаки примушування до шлюбу, що є недопустимим.
Відтак, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.
Частиною 1 ст. 141 ЦПК України встановлено, що судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Відповідно до вимог п.п. 3 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви про розірвання шлюбу ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 264 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, і питання як розподілити між сторонами судові витрати.
Позивачка при зверненні до суду сплатила судовий збір у розмірі 1211,20 гривень (а.с. 1).
Таким чином, з огляду на задоволення позовних вимог, з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 підлягає стягненню 1211,20 гривень на відшкодування понесених позивачем судових витрат зі сплати судового збору.
На підставі ст. 7, 24, 105, 112 СК України, ст. 4, 12, 76-81, 89, 141, 258-259, 263-265, 268, 274, 279, 354-355 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.
Розірвати шлюб між  ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , зареєстрований 22 жовтня 2005 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Березанського міського управління юстиції Київської області, актовий запис № 123 від 22 жовтня 2005 року.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1211 (одну тисячу двісті одинадцять) гривень 20 копійок судового збору.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Київського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) судове рішення або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , місце проживання якої зареєстроване за адерсою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_3 .
Відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , місце проживання якого зареєстроване за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .

Суддя Т.В. Дудар