ІВАНО-ФРАНКІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"19" березня 2026 р. справа № 300/7508/25
м. Івано-Франківськ

Івано-Франківський окружний адміністративний суд у складі:
судді Матуляка Я.П.,
при секретарі Бойко Л.М.,
за участю:
позивача - ОСОБА_1 
представника відповідача - Кучкуди П.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області про визнання неправомірними дій, скасування рішень від 21.08.2025 за № 243 та від 10.09.2025 за № 252, зобов`язання до вчинення дій та стягнення моральної шкоди в сумі 1000000,00 грн, -

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області (Відповідач-1), кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області (Відповідач-2) про визнання неправомірними дій, скасування рішень від 21.08.2025 за № 243 та від 10.09.2025 за № 252, зобов`язання до вчинення дій та стягнення моральної шкоди в сумі 1000000,00 грн.
Позовні вимоги мотивує тим, що Відповідач-1 в порушення вимог Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, делегував свої повноваження по розгляду скарги відносно позивача, адвокатському самоврядуванню іншої області, у якого, крім того, з 2022 року відсутні повноваження у зв`язку із закінченням їх строку. Позивач вважає такі дії Відповідача-1 протиправними. Вказує, що Відповідач-2, за відсутності підстав, прийняв оскаржуване рішення від 21.08.2025 за № 243 про порушення дисциплінарної справи відносно адвокатки ОСОБА_1 . Водночас, під час розгляду дисциплінарної справи, Відповідачем-2 не враховано тієї обставини, що скаржником у даному випадку є сторона обвинувачення у справі, в якій здійснювала представництво позивач. Крім того, зазначає, що Відповідач-2 позбавив позивача права на оскарження рішення від 21.08.2025 за № 243, направивши його несвоєчасно. Зазначає, що під час прийняття оскаржуваного рішення від 10.09.2025 за № 252 Відповідачем-2 допущено порушення в частині невирішення питання про відвід складу КДКА Чернівецької області. Звертає увагу суду, що оскаржуване рішення прийняте за неналежного складу комісії – проведено підміну секретаря. Заявлену моральну шкоду обґрунтовує тим, що внаслідок неправомірних дій та рішень відповідачів, пережила значний стрес.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.10.2025, судова справа № 300/7508/25 передана головуючому судді Панікару І.В. 
24.10.2025 суддею Панікаром І.В. подано заяву про самовідвід головуючого судді від розгляду адміністративної справи № 300/7508/25.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24.10.2025 заяву про самовідвід головуючого судді Панікара І.В. у справі № 300/7508/25 – задоволено та відведено головуючого суддю Панікара І.В. від розгляду адміністративної справи № 300/7508/25.
Розпорядженням керівника апарату Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 24.10.2025 за № 137, призначено повторний автоматизований розподіл справи № 300/7508/25.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2025, судову справу № 300/7508/25 передано судді Матуляку Я.П.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 29.10.2025 дану позовну заяву залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам статті 161 Кодексу адміністративного судочинства України та надано десятиденний строк з дня вручення (отримання) копії цієї ухвали для усунення недоліку.
04.11.2025 позивачем зазначений в ухвалі про залишення позовної заяви без руху недолік усунутий.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 10.11.2025 відкрито провадження в даній адміністративній справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, за наслідками якого справу призначено до розгляду по суті.
25.11.2025 Відповідачем-1 подано до суду відзив на позовну заяву, в якому вказує на недопущення порушень прав позивача. Просив в задоволенні позову відмовити.
Позивач свої правом на подання відповіді на відзив не скористалась.
В судовому засіданні, яке відбулось 30.12.2025 судом постановлено ухвалу про витребування у Відповідача-2 письмових доказів, у зв`язку з чим продовжено строк підготовчого провадження у даній справі до 30 днів.
Згідно листа від 21.01.2026 представником Відповідача-2 подано до суду витребувані докази.
Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити.
Представник Відповідача-1 в судовому засіданні проти позову заперечив, просив суд в задоволенні позову відмовити.
Представник Відповідача-2 в судове засідання не прибув, своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався, та не повідомив суд про поважність причин ненадання такого відзиву.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши зібрані у справі докази та надавши їм належної правової оцінки, судом встановлено таке.
30.05.2025 на адресу кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області надійшла скарга керівника Окружної прокуратури м. Івано-Франківська І. Стефанишина щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 разом із додатками (т.2 а.с.35-65).
Скарга мотивована тим, що адвокат Сорочинська М.З., будучи захисником обвинуваченого в кримінальному провадженні №12024091010002418, порушила присягу адвоката України та Правила адвокатської етики, називає державу Україна - "корпорацією", установу виконання покарань – "буцегарнею", а ухвалу слідчого судді – "драконівським рішенням". Крім того, адвокатом ОСОБА_1 вчинялись дії, спрямовані на затягування судового розгляду під час ознайомлення із матеріалами кримінального провадження. 
Зважаючи на те, що станом на 30.05.2025 дисциплінарна палата КДКА Івано-Франківської області складалася з 4-х членів палати з установленого кількісного складу 9 членів, враховуючи положення ч. 6 ст. 50 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", 04.06.2025 голова КДКА Івано-Франківської області направив скаргу керівника Окружної прокуратури м. Івано-Франківська щодо дисциплінарної відповідальності адвоката ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого скерування скарги до КДКА іншого регіону для розгляду, яка скерована до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області згідно листа від 13.06.2025 (т.2 а.с.34).
Головою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області, 24.06.2025 доручено провести перевірку скарги керівника Окружної прокуратури м. Івано-Франківська І. Стефанишина щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 члену дисциплінарної палати КДКА Чернівецької області адвокату ОСОБА_2 (т.2 а.с.33).
Листом від 30.06.2025 адвокат ОСОБА_2 повідомив адвокатку ОСОБА_1 про проведення перевірки відомостей, викладених у скарзі та запропонував подати пояснення (т.2 а.с.66).
09.07.2025 позивачем направлено пояснення з приводу скарги керівника Окружної прокуратури м. Івано-Франківська (т.2 а.с.67-70).
За результатами проведеної перевірки членом дисциплінарної палати ОСОБА_2 складено довідку від 07.08.2025, згідно якої дійшов висновку про наявність підстав для порушення дисциплінарної справи відносно адвоката ОСОБА_1 (т.2 а.с.28-33).
Як наслідок, КДКА Чернівецької області рішенням від 21.08.2025 за №243 вирішила порушити дисциплінарну справу відносно адвокатки ОСОБА_1 (т.2 а.с.24-26).
Згідно наявної в матеріалах справи інформації за номером поштового відправлення, вказане рішення отримано позивачем 02.09.2025 (т.2 а.с.28).
Відповідачем-2 направлено на електронну адресу позивача повідомлення від 01.09.2025 про те, що розгляд дисциплінарної справи відносно адвокатки ОСОБА_1 буде проведено о 14.00 год 10.09.2025 (т.1 а.с.39).
09.09.2024 на електронну адресу Відповідача-2 позивач направила заяву, в якій вказала на порушення її права на оскарження рішення від 21.08.2025 за №243, порушення встановленої процедури розгляду скарги, а також висловила недовіру КДКА Чернівецької області щодо розгляду скарги керівника Окружної прокуратури м. Івано-Франківська І. Стефанишина щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 (т.1 а.с.50).
Згідно протоколу засідання КДКА Чернівецької області від 10.09.2025 комісією вказано на заяву позивача в частині повідомлення про порушення її права на оскарження рішення від 21.08.2025 за №243 та про неприбуття на розгляд дисциплінарної справи, однак, проігноровано заявлений відвід усьому складу КДКА Чернівецької області, шляхом висловлення недовіри (т.2 а.с.10-12).
Рішенням від 10.09.2025 за №252 КДКА Чернівецької області притягнула адвокатку ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосувала до неї дисциплінарне стягнення у вигляді – позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України (т.2 а.с.2-7).
За змістом вказаного рішення, Відповідач-2 дійшов висновку, що доводи скарги знайшли своє підтвердження в матеріалах дисциплінарної справи, в діях адвокатки ОСОБА_1 наявний склад систематичного порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Вважаючи дії Відповідача-1 та рішення Відповідача-2 протиправними, позивач звернулась з даним позовом до суду.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає таке.
Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" за №5076-VI (далі – Закон 5076-VI) визначає правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні.
Відповідно до п.4 ч.1 ст.32 Закону 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
У відповідності до ч.2 ст.322 Закону 5076-VI накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі:
1) порушення присяги адвоката України;
2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб;
3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили;
4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
За нормами ст.33 Закону 5076-VI адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.2. Дисциплінарне провадження - процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.3. Дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
За змістом ст. 36 Закону 5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
Стадії дисциплінарного провадження встановлені у статті 37 Закону 5076-VI.
Дисциплінарне провадження складається з таких стадій:
1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката;
2) порушення дисциплінарної справи;
3) розгляд дисциплінарної справи;
4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Стаття 38 Закону 5076-VI визначає правила перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, зокрема:
Заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Рішення про порушення дисциплінарної справи або про відмову в порушенні дисциплінарної справи може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду.
Стаття 40 Закону 5076-VI встановлює процедуру розгляду дисциплінарної справи.
Так, дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 за № 120 затверджено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність ( далі - Положення 120), яке розроблено відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Закону України "Про звернення громадян", Правил адвокатської етики, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та інших актів законодавства України і Національної асоціації адвокатів України, з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації дисциплінарного провадження стосовно адвокатів.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами.
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки.
Розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Такі учасники засідання повинні за два дні до початку засідання письмово повідомити КДКА регіону про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти КДКА регіону відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 даного Положення. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису.
Рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 № 268 затверджено Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону, який визначає права, обов`язки, встановлює повноваження та порядок припинення повноважень голови КДКА, заступників голови КДКА - голів кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА, їх заступників, секретаря КДКА, секретарів палат та членів КДКА; регулює порядок вирішення питань процедурної діяльності КДКА, що віднесені до її компетенції, організації проведення засідань КДКА, порядок прийняття рішень КДКА.
Так, учасниками засідання КДКА (палати) є особи, відносно яких розглядається чи вирішується питання, та особи, звернення яких або питання стосовно яких включені до порядку денного засідання, їх представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні КДКА (палати) у випадках, передбачених законодавством України, Положенням про КДКА або цим Регламентом.
Учасники засідання КДКА (палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання (крім члену КДКА); висловлювати заперечення.
До початку розгляду заяви (скарги) особа, яка її подала чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену КДКА з мотивів обґрунтованих сумнівів у його неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду.
Відвід може бути заявлений будь-якому члену КДКА (палати), який входить до її складу, незалежно від його участі у засіданні. Повний склад КДКА (палати) доводиться до відома учасників засідання.
З тих самих підстав член КДКА може заявити собі самовідвід. Відвід (самовідвід) вирішується іншими членами КДКА (палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід (самовідвід), відкритим голосуванням більшістю голосів членів КДКА (палати), які беруть участь у засіданні. У разі рівності голосів член КДКА вважається відведеним (самовідведеним).
Рішення про відвід (самовідвід) кількох членів КДКА приймається відносно кожного окремо.
Якщо після задоволення відводів (самовідводів) неможливо утворити новий склад палати для прийняття кваліфікаційного іспиту, документи особи, допущеної до складення кваліфікаційного іспиту, заяву якої про відвід (самовідвід) задоволено, підлягають направленню до ВКДКА для вирішення питання про складення цією особою кваліфікаційного іспиту в КДКА іншого регіону.
В свою чергу, засідання КДКА (палати) протоколюється секретарем засідання. Протоколи засідань КДКА (палати) підписуються Головою КДКА (палати) та секретарем засідання. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (палати); виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.
З аналізу вищевказаного законодавства, яке стосується процедури дисциплінарного провадження щодо адвоката, суд дійшов висновку про допущені порушення Відповідачем-2, з огляду на таке.
Як зазначалось судом вище, 09.09.2025 позивачем направлено на електронну адресу Відповідача-2 заяву, в якій вказала на порушення її права на оскарження рішення від 21.08.2025 за №243, порушення встановленої процедури розгляду скарги, а також висловила недовіру КДКА Чернівецької області щодо розгляду скарги керівника Окружної прокуратури м. Івано-Франківська І. Стефанишина щодо неналежної поведінки адвоката ОСОБА_1 (т.1 а.с.50).
За своїм змістом висловлена недовіра членам КДКА Чернівецької області, є нічим іншим як заявою про їх відвід.
Таке право закріплене у ч. 2 ст.40 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", п. 6.4.2 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 № 268 (далі – Регламент), п. 3 розділу 4 Порядку допуску до складання кваліфікаційного іспиту, порядком складання кваліфікаційного іспиту та методикою оцінювання результатів складання кваліфікаційного іспиту для набуття права на заняття адвокатською діяльністю, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 17.12.2013 № 270, п. 44 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 30.08.2014 № 120.
Механізм забезпечення реалізації цього права докладно визначається Регламентом.
В матеріалах справи наявна копія витягу з протоколу засідання КДКА Чернівецької області в складі Дисциплінарної палати від 10.09.2025, за змістом якого судом встановлено про факт обізнаності Відповідача-2 про таку заяву на момент вирішення питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності. В той же час, зазначений протокол не містить жодної інформації про обговорення висловленої недовіри (відводу), що суперечить п.6.4.2 та п. 7.6 Регламенту КДКА.
На думку суду, вищенаведене свідчить про можливі мотиви обґрунтованих сумнівів у неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду, членів дисциплінарної палати, а у відповідності до п. 7.7. Регламенту КДКА регіону розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання КДКА (палати), може бути відкладений або зупинений у випадках, зокрема: відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії.
Відтак, ігноруючи висловлену позивачем недовіру, Відповідач-2 створив умовив, за яких розгляд скарги прокурора відносно позивача відбувся з грубим порушення Регламенту КДКА.
Як наслідок, прийняте рішення за вказаних умов є протиправним та таким, що підлягає до скасування.
Крім того, суд зазначає, що при вирішенні питання про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності на засіданні КДКА, яке відбулось 10.09.2025, Відповідач-2 не врахував, що рішення про порушення дисциплінарної справи від 21.08.2025, позивач отримала із значною затримкою – лише 02.09.2025.
Звернення уповноваженої на проведення перевірки особи до позивача з повідомленням про проведення щодо неї перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань із зазначенням строку його надання – протягом трьох днів з дати отримання повідомлення, на думку суду, позбавило позивача можливості зреалізувати права, встановлені п. 26 Положення 120, а саме: права ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів.
Не можливо залишити поза увагою й те, що відповідачем до позивача застосовано найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності без врахування: її пояснень з приводу викладених у скарзі обставин; відсутності діючих дисциплінарних стягнень, а також єдиного дисциплінарного стягнення протягом більше як 25 років у вигляді попередження; тієї обставини, що скаржником є сторона обвинувачення по справі, у якій здійснювала представництво позивач.
Крім того, суд звертає увагу сторін на те, що усі доводи, викладені у скарзі обмежуються виключно обставинами, які виникли в межах розгляду одного кримінального провадження, що викликає сумніви щодо висновку Відповідача-2 про систематичне порушення позивачем правил адвокатської етики.
Вищевказані порушення свідчать про проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок позивача не об`єктивно, з порушенням прав та інтересів адвоката в частині надання пояснень, доказів на спростування вказаного у скарзі, реалізації права на заявлення відводу членами дисциплінарної палати.
Підсумовуючи усе вищенаведене, суд доходить висновку, що рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області від 10.09.2025 за № 252 є протиправним та таким, що підлягає до скасування, а отже позовні вимоги в цій частині слід задовольнити.
Як наслідок, з метою повного захисту та відновлення прав позивача, слід зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Чернівецької області повідомити Раду адвокатів Івано-Франківської області про прийняте судом рішення для внесення відомостей в Єдиний реєстр адвокатів України про скасування судом рішення від 10.09.2025 за № 252 та поновлення права на зайняття адвокатською діяльністю адвоката Сорочинської Марії Зеновіївни.
Обґрунтовуючи заявлений позов в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Відповідача-1 та скасування рішення Відповідач-2 від 21.08.2025 за №243, позивач визначає єдиною підставою - неправомірність передачі скарги на розгляд КДКА іншого регіону, у якої, крім того, з 2022 року відсутні повноваження у зв`язку із закінченням їх строку.
З цього приводу суд зазначає таке.
З 2022 року і на даний час в Україні діє воєнний стан.
На час воєнного стану неможливо провести заходи щодо обрання нових органів адвокатського самоврядування, а тому відповідачі продовжують здійснювати свою діяльність на підставі рішення РАУ № 69 від 21.09.2020 "Про затвердження роз`яснення щодо інституціонального континуїтету" та рішення №108 від 05-06 вересня 2022 року.
Суд погоджується з доводами позивача щодо того, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Вказана норма також дублюється у пункті 8 Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року №120.
Однак, варто зауважити, що згідно з підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту ВКДКА голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (палати) регіону.
Відповідно до частини другої статті 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року (далі - Правила адвокатської етики), у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Аналіз наведених норм дозволяє дійти висновків, що у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов несформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом.
Як наслідок, суд доходить висновку щодо необґрунтованості заявлених позовних вимог в цій частині. Відтак, в частині позовних вимог про визнання протиправними дій Відповідача-1 та скасування рішення Відповідач-2 від 21.08.2025 за №243, слід відмовити.
Щодо заявленої позивачем вимоги про стягнення з відповідача моральної шкоди у розмірі 1 000 000 гривень, то суд зазначає таке.
Згідно з пунктом 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 4 "Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди" під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Вчинення лише протиправного діяння стосовно особи свідчить про можливість, але не обов`язковість виникнення моральної шкоди, а об`єктивними обставинами, які підтверджують негативний емоційний стан потерпілого, є, зокрема: неможливість продовження активного суспільного життя, погіршення або позбавлення реалізації фізичною особою своїх звичок та бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми тощо.
Згідно з пунктом 5 згаданої постанови Пленуму Верховного Суду України відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача, а також вини останнього в її заподіянні.
Як вбачається із заявленого позову, позивач обґрунтовує завдану їй моральну шкоду тим, що внаслідок неправомірних дій та рішень відповідачів, пережила значний стрес.
Разом з цим, суд звертає увагу, що матеріали адміністративної справи не містять жодного доказу на підтвердження причинного зв`язку між діями та прийнятими рішеннями відповідача та завданням позивачу моральної шкоди.
Аналогічна позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 16 червня 2021 року у справі № 559/2218/17, від 12 лютого 2020 року у справі № 457/906/17.
Відтак, в цій частині заявлений позов, також не підлягає до задоволення.
З приводу заявлених вимог позивача про постановлення окремих ухвал за наслідками розгляду даної справи, то слід зазначити, що у відповідності до вимог статей 249 та 290 КАС України, такі дії визначені як право, а не обов`язок суду. Більше того, під час розгляду даної справи, судом не встановлено підстав для вчинення зазначених процесуальних дій.
Решта доводів учасників справи на спірні правовідносини не впливають та висновків суду по суті спору не змінюють.
Статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права та застосовує цей принцип з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права та обов`язковими для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі по тексту також - Конвенція).
Так, Європейський Суд з прав людини (надалі по тексту також - Суд) у своєму рішенні по справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (від 9 грудня 1994 року №18390/91), вказав, що статтю 6 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень, детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Міра цього обов`язку може варіюватися залежно від характеру рішення. Необхідно також враховувати численність різноманітних тверджень, з якими сторона у справі може звернутися до судів, та відмінності, наявні в Договірних державах, стосовно передбачених законом положень, звичаєвих норм, правових висновків, викладення та підготовки рішень. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи
В рішенні "Салов проти України" (заява №65518/01; від 6 вересня 2005 року) Суд також звернув увагу на те, що статтю 6 параграф 1 Конвенції не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін.
У своїх рішеннях Європейський Суд з прав людини неодноразово зазначав, що рішення національних судів мають бути обґрунтованими, зрозумілими для учасників справ та чітко структурованими; у судових рішеннях має бути проведена правова оцінка доводів сторін, однак, це не означає, що суди мають давати оцінку кожному аргументу та детальну відповідь на нього. Тобто мотивованість рішення залежить від особливостей кожної справи, судової інстанції, яка постановляє рішення, та інших обставин, що характеризують індивідуальні особливості справи.
Разом з цим, згідно з пунктом 41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Частиною 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України передбачено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.4 ст.159 КАС України неподання суб`єктом владних повноважень відзиву на позов без поважних причин може бути кваліфіковано судом як визнання позову.
Відтак, зважаючи на встановлену судом протиправність дій і рішень відповідача, суд розцінює неподання відповідачем відзиву на позов як визнання позову.
Підсумовуючи все вищевикладене, суд доходить висновку, що заявлений позов підлягає до часткового задоволення.
Відповідно до ч.1 ст.139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Документально підтвердженими судовими витратами в даній справі є витрати позивача зі сплати судового збору в розмірі 12422,40 грн. згідно квитанції від 03.11.2025 (а.с.80).
Частина 3 статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України передбачає, що при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. При цьому суд не включає до складу судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору.
Враховуючи те, що позовні вимоги підлягають до часткового задоволення, а саме в частині позовної вимоги немайнового характеру звернутої до Відповідач-2, то слід стягнути за рахунок бюджетних асигнувань КДКА Чернівецької області на користь позивача частину сплаченого судового збору в розмірі 1211,20 грн.
Крім того, в судовому засіданні позивачем заявлено про понесення нею витрат на правову допомогу у розмірі 20 000 гривень, однак жодних доказів понесення таких витрат суду не надано.
Відтак, на даний час у суду відсутні підстави для вирішення питання про стягнення таких витрат з відповідачів на користь позивача.
На підставі статті 129-1 Конституції України, керуючись статтями 139, 241-246, 250 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 

ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Івано-Франківської області (код ЄДРПОУ 20546114, вул. Короля Данила, 16-Б, м. Івано-Франківськ, 76010), кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області (код ЄДРПОУ 25811627, вул. Ольги Кобилянської, 27/3, м. Чернівці, 58000) про визнання неправомірними дій, скасування рішень від 21.08.2025 за № 243 та від 10.09.2025 за № 252, зобов`язання до вчинення дій та стягнення моральної шкоди в сумі 1000000,00 грн – задовольнити частково.
Визнати протиправним та скасувати рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області від 10.09.2025 за № 252.
Зобов`язати кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Чернівецької області (код ЄДРПОУ 25811627, вул. Ольги Кобилянської, 27/3, м. Чернівці, 58000) повідомити Раду адвокатів Івано-Франківської області (код ЄДРПОУ 38332034, вул. Короля Данила, 16-Б, м. Івано-Франківськ, 76010) про прийняте судом рішення для внесення відомостей в Єдиний реєстр адвокатів України про скасування судом рішення від 10.09.2025 за № 252 та поновлення права на зайняття адвокатською діяльністю адвоката Сорочинської Марії Зеновіївни (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ).
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Чернівецької області (код ЄДРПОУ 25811627, вул. Ольги Кобилянської, 27/3, м. Чернівці, 58000) на користь ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) частину сплаченого судового збору у розмірі 1211 (одна тисяча двісті одинадцять) гривень 20 копійок. 
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів, з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. 

Суддя   Матуляк Я.П. 

Рішення складене в повному обсязі 30 березня 2026 р.