Справа №521/22228/25 
Номер провадження 3/521/516/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 березня 2026 року        м. Одеса
Суддя Хаджибейського районного суду міста Одеси Федоренко Т.І., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з відділення поліції №3 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, не працюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 ,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП,
В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 19.12.2025 року серії ВАД №759083 16.12.2025 року о 08:40 годин за адресою: пров.Черновицький, буд.21Б гр. ОСОБА_1 здійснила дрібну крадіжку, а саме: 4 упаковки кента, 5 упаковок компліменту, 3 плитки шоколаду на суму 1000 грн.
Дії особи, яка притягується до адміністративної відповідальності відповідно до протоколу кваліфіковано за ч.2 ст.51 КУпАП.
В судове засідання  ОСОБА_1  не з`явилась, викликалась до суду, зокрема шляхом направлення смс-повістки на контактний номер телефону, вказаний в протоколі та шляхом направлення судової повістки на адресу зазначену в протоколі.Відповідно до довідки про доставлення смс-повідомлення, смс-повідомлення про явку в судове засідання доставлено 14.03.2026 року та відповідно до довідки АТ «Укрпошта» про відстеження поштового відправлення, рекомендоване повідомлення повернуто відправнику з відміткою органу поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».
Згідно вимог ч.2 ст.277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 173-2 розглядаються протягом доби та відповідно до вимог ст.268 КУпАП присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст.173-2, не є обов`язковою.
Беручи до уваги рішення Європейського Суду з прав людини у рішенні "Пономарьов проти України" від 03.04.2008 наголосив, що "сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження". Крім того, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу на приватним, суд вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов`язків, відповідальності перед суспільством (стаття1КУпАП).
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності повинна добросовісно використовувати надані їй процесуальні права, не зловживати ними та зобов`язана демонструвати готовність брати участь у судовому розгляді і утримуватися від використання методів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби, передбачені законом для прискорення процедури слухання.
Крім того, відповідно до правової позиції, висловленої Верховним Судом у постанові від 18 березня 2021 року у справі №911/3142/19, направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а у даному випадку, суду. Подібні за змістом правові позиції викладені також у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25 квітня 2018 року у справі №800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 листопада 2019 року у справі №913/879/17, від 21 травня 2020 року у справі №10/249-10/19, від 15 червня 2020 року у справі №24/260-23/52-6.
За вказаних обставин, враховуючи строки розгляду справи та обізнаність  ОСОБА_1 про розгляд її справи судом, суд вважає можливим розглянути справу, за відсутності особи, яка притягається до відповідальності, на підставі наявних матеріалів.
Крім того, протокол про адміністративне правопорушення містить підпис  ОСОБА_2 , зокрема, в графі з інформацією, що розгляд справи відбудеться у Хаджибейському районному суді м. Одеси.
Відповідно до вимог ст.268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені ст.51 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою. Згідно вимог ст.277 КУпАП справи про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 51 розглядаються у п`ятнадцятиденний строк.
Привід, застосований постановою суду від 09.02.2026 року, органами поліції не виконано. Причини не виконання суду не відомі.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків. 
Суд в обов`язковому порядку повинен перевірити матеріали адміністративної справи, що надійшли до суду на їх відповідність вимогам закону, в тому числі статтям 254, 256 КУпАП.
Питання складання протоколу про адміністративне правопорушення передбачене ст. 254 КУпАП.
Протокол про адміністративне правопорушення є офіційним документом і до нього висуваються певні вимоги. Обов`язок щодо належного складання протоколу про адміністративне правопорушення та надання доказів на підтвердження викладених в протоколі відомостей, покладається на особу, яка його складає та не може бути перекладено на суд.
Доведення вини правопорушника покладається на орган, що складає протокол про адміністративне правопорушення. Під доказуванням у провадженні у справах про адміністративні правопорушення слід розуміти процесуальну діяльність суб`єктів щодо збору, перевірки та оцінки доказів з метою встановлення об`єктивної істини у справі й прийняття на цій основі законного рішення.
Згідно ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання про те, чи належить до його компетенції розгляд даної справи, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.
Також ст. 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Відповідно до ч.2 ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.
Частина 2 ст.51 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність задії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Визначення вартості викраденого майна впливає на правильність правової кваліфікації дій.
Відповідно до заяви ОСОБА_3 від 16.12.2025 року вбачається, що остання просить зафіксувати факт виявлення відсутності цигарок: 4 упаковки комплімент, 5 упаковок кента, 3 цілих плітки шоколаду та надкусану Мілку, особисті речі чоловіка, які знаходились у рюкзаку НГУ та шапку.
Крім того, відповідно до пояснень ОСОБА_1 вбачається, що остання 16.12.2025 року перебуваючи за адресою: м.Одеса, пров.Черновицький, буд.21Б зайшла до подвір`я, яке їй не належить, та взяла там 6 блоків цигарок «Кент», сумку із речами, після чого покинула місце події. 
Матеріали справи не містять довідки про спричинений майновий збиток та висновків судово-товарознавчих експертиз щодо ринкової вартості викраденого. 
Таким чином, судом встановлено, що докази, покладені працівниками поліції в обґрунтування винуватості ОСОБА_1 , зафіксовані не у належній процесуальній формі, не узгоджуються між собою як в цілому, так і в деталях.
Судом здійснювалися виклики ОСОБА_1 з метою отримання пояснень, проте остання в судові засідання не з`явилась. Привід застосований постановою суду виконаний не був.
Зважаючи на зазначені вище обставини, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, суд вбачає ознаки кримінального правопорушення, оскільки дії, описані в протоколі про адміністративне правопорушення та письмових поясненням поясненнях можуть бути кваліфіковані за відповідними статтями Кримінального кодексу України.
Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX, який набрав чинності 09.08.2024 року, встановлено, що дії щодо викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати у розмірі до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (тобто, до 3028 грн.) - є дрібною крадіжкою, за яку настає відповідальність за ст.51 Кодексу України про адміністративне правопорушення.
Об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, розглянувши справу № 278/1566/21, зробила наступний висновок у Постанові від 07 жовтня 2024 року щодо декриміналізації викрадення чужого майна шляхом крадіжки «Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів», яким унесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.
Зміни, внесені Законом № 3886 IX, мають зворотну дію в часі.
У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ та підпункту 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV Податкового кодексу України.
Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886 IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.»
Отже, з 09.08.2024 змінився розмір крадіжки, який визначає кримінальну відповідальність за такі дії.
Внесені зміни про кримінальну відповідальність призвели до часткової декриміналізації діяння, і дія Закону має зворотну дію у часі, тому що скасовує кримінальну відповідальність у разі заподіяння злочином меншої шкоди, ніж встановлено нормою закону.
До набрання чинності вказаним Законом, кримінально караною вважалася крадіжка, виходячи з розміру понад 0,2 неоподатковуваного мінімуму, який за нормами адміністративного та кримінального законодавства для кваліфікації злочинів чи правопорушень, встановлювався з суми неоподатковуваного мінімуму на рівні податкової соціальної пільги.
Податкова соціальна пільга визначена підпунктами 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV ПКУ для відповідного року.
Так, підпунктом 169.1.1 статті 169 визначено, що податкова соціальна пільга дорівнює 50% розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.
Прожитковий мінімум для працездатної особи на 1 січня 2025 року становив 3028 грн, податкова соціальна пільга становила 1514 грн., тобто неоподаткований мінімум доходів громадян становив 1514 грн. на 2025 рік, а 2 неоподаткованих мінімумів (ст. 51 ч.2 КУпАП) складає 3028 грн.
Разом із тим, диспозицією ч.1 ст.185 КК України передбачено кримінальну відповідальність за таємне викрадення чужого майна (крадіжка).
Частиною 4 статті 185 КК України передбачено кримінальну відповідальність за крадіжку, вчинену у великих розмірах чи в умовах воєнного або надзвичайного стану.
У відповідності до положень ст.253 КУпАП, якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору, органу дізнання або досудового слідства.
При цьому, закон не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності, ознак кримінально-караного діяння.
Зважаючи на викладене, матеріали у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.51 КУПАП підлягають передачі прокурору для вирішення питання про внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та організації проведення досудового розслідування у передбачений КПК України спосіб.
При цьому, направляючи справу прокурору для проведення досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, а також про правову кваліфікацію його дій, оскільки з`ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв`язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.
Відповідно до вимог ч.2 ст.284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору, органу досудового розслідування.
Таким чином, аналізуючи наведені обставини у їх сукупності, суд приходить до висновку, що наявні підстави для закриття провадження по справі, відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.284 КУпАП, та направлення матеріалів справи до Хаджибейської окружної прокуратури м.Одеса для організації перевірки та прийняття рішення відповідно до ст.214 КПК України.
З урахуванням викладеного та керуючись ст.ст. 247, 253, 284 КУпАП, суддя -
П О С Т А Н О В И В :
Матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1  за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.51 КУпАП, направити до Хаджибейської окружної прокуратури м.Одеса для організації перевірки та прийняття рішення відповідно до ст. 214 КПК України.
Справу про адміністративне правопорушення відносно  ОСОБА_1  за ч.2 ст.51 КУпАП - закрити.
Постанова оскарженню не підлягає.
Суддя      Т.І. Федоренко