ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ 
8-й під`їзд, Держпром, майдан Свободи, 5, м. Харків, 61022 
тел. приймальня (057) 705-14-14, тел. канцелярія 705-14-41, факс 705-14-41 
_______________________________________________________________________

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" березня 2026 р.	м. Харків	Справа № 922/3992/25	

Господарський суд Харківської області у складі:
судді Усатої В.В. 
при секретарі судового засідання Корнух В.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу 
за позовом 	Керівника Лозівської окружної прокуратури Харківської області (вул. Богданівська, 17, м. Лозова, Харківська область, 64602) в інтересах держави, в особі 1. Златопільської міської ради Харківської області (просп. Незалежності, 1, м. Златопіль, Харківська область, 64102) 2. Північно-східного офісу Держаудитслужби (м-н Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, 61022) 	
до 	1.Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» (вул. Стуса Василя, буд. 4А, м. Харків, 61054) ,   2.Комунального підприємства «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області (вул.Світанкова, 1, м.Первомайський, Харківська область, 64102)  	
про 	визнання недійсними додаткових угод до договору та стягнення коштів 	
за участю представників:
прокуратури - Хряк О.О.;
позивача 1- не з`явився;
позивача 2 – не з`явився;
відповідача 1- Безвзюк О.О.;
відповідача 2 - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Лозівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Златопільської міської ради Харківської області та Північно-східного офісу Держаудитслужби звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» та Комунального підприємства «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області, в якому просить:
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 13.03.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; 
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 25.03.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 01.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 4 від 11.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 22.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 6 від 01.05.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 7 від 21.06.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 22.07.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 9 від 05.09.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 10 від 09.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Визнати недійсною Додаткову угоду № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023;
- Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» (вул. Стуса Василя, буд. 4а, м. Харків, 61054, код ЄДРПОУ: 43612078) на користь Златопільської міської ради (просп. Незалежності, 1 м. Златопіль Харківська область, 64102, код ЄДРПОУ 04396986) кошти в сумі 202 905,50 грн (двісті дві тисячі дев`ятсот п`ять гривень п`ятдесят копійок);
- Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» (код ЄДРПОУ: 43612078) на користь Харківської обласної прокуратури (код ЄДРПОУ 02910108) судовий збір у сумі 29 081,26 грн (двадцять дев`ять тисяч вісімдесят одна гривня двадцять шість копійок) за реквізитами: Харківська обласна прокуратура, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA178201720343160001000007171, код банку 820172, банк отримувача: Держказначейська служба України; код класифікації видатків бюджету (КЕКВ): 2800.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 17.11.2025 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/3992/25. Постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін. Призначено підготовче засідання на 08 грудня 2025 року о 14:00.
20.11.2025 через систему «Електронний суд» представником Північно-східного офісу Держаудитслужби подані пояснення за вх. № 27094.
08.12.2025 через систему «Електронний суд» представником Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» подано відзив на позов за вх. № 28470, в якому, зокрема, заявлено клопотання про поновлення строку для подачі відзиву на позов, а також клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи за вх. № 28519.
В судовому засіданні 08.12.2025 задоволено клопотання щодо поновлення пропущеного процесуального строку та долучено відзив ТОВ "Калам" на позов (вх. № 28470 від 08.12.2025) до матеріалів справи; задоволено клопотання відповідача-1 про відкладення розгляду справи (вх. № 28519 від 08.12.2025), внаслідок чого на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 12.01.2026 о 14:00 год.
15.12.2025 через систему «Електронний суд» Лозівською окружною прокуратурою подано відповідь на відзив за вх. № 29290.
12.01.2026 через систему «Електронний суд» представником Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» подано клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи (підготовчого засідання) та продовження строку проведення підготовчого провадження за вх. № 741.
В судовому засіданні 12.01.2026 задоволено клопотання ТОВ "Калам" (вх. № 741 від 12.01.2026), на підставі ч. 3 ст. 177 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів, а також на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 26.01.2026 о 14:45 год.
В судовому засіданні 26.01.2026 задоволено усне клопотання представника відповідача-1 про відкладення розгляду справи, на підставі п. 3 ч. 2 ст. 183 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 09.02.2026 о 16:10 год.
09.02.2026 через систему «Електронний суд» представником Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» подані додаткові пояснення за вх. № 3154 та заяву про проведення засідання за відсутності учасника справи за вх. № 3214.
Ухвалою Господарського суду Харківської області від 09.02.2026 знято з розгляду справу № 922/3992/25, призначену до розгляду у судовому засіданні на "09" лютого 2026 р. о 16:10 год. Призначено розгляд справи № 922/3992/25 у судовому засіданні на "16" лютого 2026 р. о 15:40 год. Попереджено, що дату та час проведення судового засідання може бути змінено, з урахуванням поточної обстановки у місті Харкові, про що учасників справи буде повідомлено додатково ухвалою суду.
16.02.2026 через систему «Електронний суд» представником відповідача-1 подано клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи за вх. № 3771.
В судовому засіданні 16.02.2026 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача-1 про відкладення (перенесення) розгляду справи (вх. № 3771 від 16.02.2026) за необґрунтованістю викладених доводів, на підставі п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 02.03.2026 о 13:40 год.
02.03.2026 через систему «Електронний суд» представником відповідача-1 подано клопотання про відкладення (перенесення) розгляду справи за вх. №4969.
В судовому засіданні 02.03.2026 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача-1 про відкладення (перенесення) розгляду справи (вх. № 4969 від 02.03.2026) за недоведеністю викладених доводів, на підставі ч. 2 ст. 216 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні з розгляду справи по суті до 09.03.2026 о 15:25 год.
В судовому засіданні 09.03.2026 на підставі ч. 2 ст. 216 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви у судовому засіданні з розгляду справи по суті до 19.03.2026 о 14:30 год.
В судовому засіданні 19.03.2026 представник прокуратури підтримав позовні вимоги та просив позов задовольнити.
Представник відповідача-1 проти позову заперечував та просив відмовити в його задоволенні.
Позивачі та другий відповідач своїх представників в судове засідання не направили.
Відповідно до ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Водночас, суд звертає увагу на те, що явка сторін у судове засідання обов`язковою не визнавалась, а брати участь у судових засіданнях є правом учасників справи, що встановлено ст. 42 ГПК України.
Окрім того, матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій та надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог чи заперечень.
Разом з цим, за висновками суду у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого, суд дійшов висновку, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами.
Отже, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення проти них, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Лозівською окружною прокуратурою Харківської області за результатами вивчення стану законності у сфері публічних закупівель та опрацюванням даних, оприлюднених на веб-порталі «Prozorro» - публічні закупівлі, встановлено, що Комунальним підприємством «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області (далі - КП «Жилсервіс») проведено закупівлю: бензину А-95 (талони) кількістю 16 000 літрів, бензину А-92 (талони) кількістю 25 000 літрів, дизельного палива (талони) кількістю 146 000 літрів, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів. Загальна сума договору становить 9 219 200,00 грн. Строк дії договору до 31.12.2024 (закупівля № UA-2023-12-11-016067-a).
Згідно форми реєстру отриманих тендерних пропозицій по тендеру № UA-2023-12-11-016067-a у проведені закупівлі прийняло участь ТОВ «КАЛАМ» (код ЄДРПОУ - 43612078) з остаточною пропозицією 9 219 200,00 грн. та ТОВ «ОІЛ КАРТ СЕРВІС» (код ЄДРПОУ - 44355507) з остаточною пропозицією 9 500 060,00 грн.
За результатом проведення торгів переможцем вказаного аукціону обрано ТОВ «КАЛАМ» – з остаточною пропозицією 9 219 200,00 грн.
Як наслідок, між КП «Жилсервіс» (код ЄДРПОУ 39045562) та ТОВ «КАЛАМ» (код ЄДРПОУ 43612078) 28.12.2023 укладено Договір № 176 на закупівлю товару, а саме: бензину А-95 (талони) кількістю 16 000 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензину А-92 (талони) кількістю 25 000 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельного палива (талони) кількістю 146 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр (далі – Договір).
Відповідно до п. 1.1 Договору, Постачальник зобов`язується поставити Покупцю, згідно ДК 021:2015-09130000-9 нафта і дистилянти (бензин А-95 (талони) бензин А-92 (талони), дизельне паливо (талони), газ скраплений (талони), а Покупець зобов`язується прийняти та оплатити Товар відповідно до умов Договору.
Поставка Товару здійснюється у вигляді талонів номіналом 10 л, або 15 л, або 20 л, партіями згідно заявки Покупця, з наступним обміном їх на АЗС\АГЗП Постачальника на еквівалентну кількість пального (п.1.2 Договору).
Згідно п. 1.4 Договору, обсяг товару, що підлягає поставці, асортимент, марка та ціна одиниці Товару визначається у Специфікації на поставку товару (Додаток № 1 до Договору).
Відповідно до п.п. 2.1 Договору, кількість Товару, що поставляється Продавцем і приймається Покупцем, визначається відповідно до супровідних документів (видаткових накладних, товарно-транспортних накладних).
Загальна сума цього Договору становить 9 219 200, 00 грн, у тому числі ПДВ – 1 536 533,33 грн (п.3.1 Договору).
Ціна за Товар включає: вартість Товару, вартість зберігання Товару Постачальником в резервуарах АЗС/АГЗП протягом терміну дії талонів, всі податки, збори, інші обов`язкові платежі, що встановлені діючим законодавством України (п. 3.3 Договору).
Відповідно до п. 5.7 Договору, строк поставки Товару з 01.01.2024 до 31.12.2024.
Договір набирає чинності з 01.01.2024 та діє до 31.12.2024, а в частині гарантії отримання Товару по Талонах та в частині розрахунків – до повного виконання зобов`язань (п. 13.1 Договору.).
Згідно з п 4.4 Договору, джерело фінансування – власні кошти підприємства. 
Місце поставки товару: 64102, Харківська область, м. Первомайський АЗС/АГЗП Постачальника (п. 5.6 Договору).
Згідно переліку АЗС Постачальника (Додаток 2 до Договору про закупівлю № 176 від 28.12.2023), адреса автозаправної станції м. Первомайський, вул. Миру, буд. 34-А.
Згідно зі специфікацією до Договору про закупівлю № № 176 від 28.12.2023, сторони дійшли згоди щодо ціни Товару, а саме: бензин А-95 (талони) кількістю 16 000 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензину А-92 (талони) кількістю 25 000 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельного палива (талони) кількістю 146 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр.
Порядок змін умов Договору визначено в розділі ХІ Договору. 
Пунктом 11.1 Договору визначено, що зміна Договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено Договором або Законом. В той же час, Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення Договору другою Стороною та в інших випадках, встановлених Договором або законодавством України.
Зміни та доповнення до даного Договору вносяться в письмовій формі шляхом укладення додаткової угоди до цього Договору (п.11.2 Договору).
Істотні умови цього Договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань Сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених п. 19 Особливостей (п.11.3 Договору): 
11.3.1 зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
11.3.2 погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у paзi коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
11.3.7 зміни встановленого згідно законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативі, середньозважених цін на електроенергію на ринку «на добу наперед», що застосовуються в договорі про закупівл, у разі встановлення в договоір про закупівлю порядку зміни ціни.
Згідно п.11.4 Договору пропозицію щодо внесення змін до Договору може зробити кожна iз сторін Договору.
Відповідно до п. 11.5. Договору пропозиція щодо внесення змін до Договору має містити обґрунтування необхідності внесення таких змін договору i виражати намір особи, яка її зробила вважати себе зобов`язаною у paзі її прийняття. Обмін інформацією щодо внесення змін до Договору здійснюється у письмовій формі шляхом взаємного листування.
Згідно п. 11.6. Договору у paзі зміни ціну Товару в бік збільшення, Постачальник, в межах дії Договору, звертається до Покупця з відповідною пропозицією із зазначенням обґрунтування зміни ціни і відповідних норм чинного законодавства України та документальним підтвердженням компетентних державних органів, що мають на те повноваження, про коливання ціни Товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до Договору про закупівлю зміни ціни за одиницю товару в тих межах/розмірах, на які Постачальник пропонує змінити ціну товару.
Зміна товару узгоджується Сторонами шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору. Підвищення ціни за одиницю товару здійснюється з урахуванням пп. 2 п. 19 Особливостей.
Згідно п. 11.7 Договору будь-які зміни і доповнення за цим Договором є невід`ємною частиною цього Договору та мають юридичну силу лише у випадку їхнього письмового оформлення та скріплення підписами і печатками Сторін.
У подальшому між Споживачем та Постачальником укладено: 
- Додаткову угоду № 1 від 13.03.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони домовилися: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції:
«3.1. Загальна сума цього договору становить 9 219 166, 12 грн, у тому числі ПДВ 1 536 527, 69 грн.» 
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у новій редакції - бензин А-95 (талони) кількість 16 000 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 25 000 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 132 844 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ. Загальна сума з ПДВ – 9 219 166,12 грн. 
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання.
Отже, ціну на дизельне паливо за додатковою угодою № 1 від 13.03.2024 збільшено у порівнянні з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на 1,62 %.
- Додаткову угоду № 2 від 25.03.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 219 113,71 грн, у тому числі ПДВ 1 536 518,95 грн.» 
1.2 Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у новій редакції - бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 129 069 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 15 349 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 23 316 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, Загальна сума з ПДВ – 9 219 113,71 грн. 
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання.
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 2 від 25.03.204 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 2,42 %, на бензин автомобільний А-92- на 0,35 %, на дизельне паливо – на 4,25 %.
- Додаткову угоду № 3 від 01.04.2024, згідно з якою:
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 219 018,26 грн, у тому числі ПДВ 1 536 503,04 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у новій редакції - бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 14 884 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 22 533 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 124 646 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ. Загальна сума з ПДВ – 9 219 018,26 грн. 
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання.
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 3 від 01.04.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 4,69 %, на бензин автомобільний А-92- на 2,95 %, на дизельне паливо – на 4,59 %.
- Додаткову угоду № 4 від 11.04.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції:
«3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 922,52 грн, у тому числі ПДВ 1 536 487,09 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у новій редакції - бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ. бензин А-95 (талони) кількість 14 650 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 22 118 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 122 234 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ. Загальна сума з ПДВ – 9 218 922,52 грн.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 4 від 11.04.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 4,83 %, на бензин автомобільний А-92- на 3,95 %, на дизельне паливо – на 5,37 %.
- Додаткову угоду № 5 від 22.04.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.3. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 878,51 грн, у тому числі ПДВ 1 536 479,75 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у новій редакції - бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ. бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 21 729 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 14 445 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ. Загальна сума з ПДВ – 9 218 878,51 грн.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 5 від 22.04.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95 - на 5,59 %, на бензин автомобільний А-92 - на 5,22 %, на дизельне топливо на 5,65 %.
- Додаткову угоду № 6 від 01.05.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 813,51 грн, у тому числі ПДВ 1 536 468,92 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у новій редакції - бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ. бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 400 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 400 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 21001 літрів за ціною 44,93 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 13 768 літрів за ціною 46,81 грн з ПДВ за літр. Загальна сума з ПДВ – 9 218 813,51 грн.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 6 від 01.05.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 7,71 %, на бензин автомобільний А-92 - на 6,98 %.
- Додаткову угоду № 7 від 21.06.2024, згідно з якою сторони домовилися про таке:
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне:
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 786,48 грн, у тому числі ПДВ 1 536 464,92 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у наступный редакції - бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ. бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 400 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 400 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 950 літрів за ціною 44,93 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 400 літрів за ціною 46,81 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 19 940 літрів за ціною 45,18 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 12 307 літрів за ціною 47,04 грн з ПДВ за літр. Загальна сума з ПДВ – 9 218786,48 грн. 
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 7 від 21.06.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 8,24 %, на бензин автомобільний А-92 - на 7,57 %.
- Додаткову угоду № 8 від 22.07.2024, згідно з якою:
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 732,78 грн, у тому числі ПДВ 1 536 455,46 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у наступный редакції: бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 400 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 400 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 950 літрів за ціною 44,93 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 400 літрів за ціною 46,81 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1000 літрів за ціною 45,18 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 47,04 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 18 786 літрів за ціною 45,55 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 10 978 літрів за ціною 47,16 грн з ПДВ за літр. Загальна сума з ПДВ – 9 218 732,78 грн з ПДВ.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 8 від 22.07.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 8,51 %, на бензин автомобільний А-92 - на 8,45 %.
- Додаткову угоду № 9 від 05.09.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 654,11 грн, у тому числі ПДВ 1 536 442,35 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у наступный редакції: бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 400 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 400 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 950 літрів за ціною 44,93 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 400 літрів за ціною 46,81 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1000 літрів за ціною 45,18 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 47,04 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 45,55 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1050 літрів за ціною 47,16 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 17 447 літрів за ціною 45,65 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 9 906 літрів за ціною 47,26 грн з ПДВ за літр. Загальна сума з ПДВ – 9 218 654,11 грн з ПДВ.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання.
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 9 від 05.09.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 8,74 %, на бензин автомобільний А-92 - на 8,69.
- Додаткову угоду № 10 від 09.10.2024, згідно з якою: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 592,39 грн, у тому числі ПДВ 1 536 432,07 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у наступный редакції: бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 400 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 400 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 950 літрів за ціною 44,93 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 400 літрів за ціною 46,81 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 000 літрів за ціною 45,18 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 47,04 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 45,55 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 050 літрів за ціною 47,16 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 000 літрів за ціною 45,65 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 800 літрів за ціною 47,26 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 16 403 літрів за ціною 45,77 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 9 094 літрів за ціною 47,32 грн з ПДВ за літр. Загальна сума з ПДВ – 9 218 592,39 грн з ПДВ.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 10 від 09.10.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на бензин автомобільний А-95- на 8,88 %, на бензин автомобільний А-92 - на 8,98 %.
- Додаткову угоду № 11 від 29.10.2024, згідно з якою сторони домовилися про таке: 
1. У зв`язку із зміною ціни за одиницю товару, керуючись п. 3.2 та пп.11.3.2 Договору сторони прийшли до згоди про наступне: 
1.1. Викласти пункт 3.1. Договору у наступній редакції: «3.1 загальна сума цього договору становить 9 218 581,59 грн, у тому числі ПДВ 1 536 430,07 грн.»
1.2. Викласти специфікацію (Додаток 1 до Договору ) у наступный редакції: бензин А-95 (талони) кількість 280 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1600 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 11 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр, газ скраплений (талони) кількістю 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 48,23 грн з ПДВ, дизельне паливо (талони) кількістю 3 000 літрів за ціною 49,08 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 250 літрів за ціною 44,51 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 42,15 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 200 літрів за ціною 43,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,15 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1 500 літрів за ціною 49,64 грн з ПДВ, бензин А-95 (талони) кількість 100 літрів за ціною 45,56 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 100 літрів за ціною 43,66 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 1500 літрів за ціною 50,01 грн з ПДВ, бензин А-92 (талони) кількість 400 літрів за ціною 44,24 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 400 літрів за ціною 45,89 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо (талони) кількістю 120 565 літрів за ціною 50,08 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 950 літрів за ціною 44,93 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 400 літрів за ціною 46,81 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 000 літрів за ціною 45,18 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 47,04 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 300 літрів за ціною 45,55 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 1 050 літрів за ціною 47,16 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 1 000 літрів за ціною 45,65 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 800 літрів за ціною 47,26 грн з ПДВ за літр, бензин А-92 (талони) кількість 16 403 літрів за ціною 45,77 грн з ПДВ за літр, бензин А-95 (талони) кількість 9 094 літрів за ціною 47,32 грн з ПДВ за літр, газ скраплений кількість 11 754 літрів за ціною 33,80 грн з ПДВ за літр. Загальна сума з ПДВ – 9 218 592,39 грн з ПДВ.
2. Інші умови вищевказаного Договору залишаються незмінними і Сторони підтверджують по ним свої зобов`язання. 
Отже, ціну на паливо за додатковою угодою № 11 від 29.10.2024 збільшено порівняно з умовами Договору № 176 від 28.12.2023 на газ скраплений на 5,49%.
Прокуратура вважає, що при укладенні вищевказаних додаткових угод до Договору № 178 від 28.12.2023 порушено вимоги Закону України «Про публічні закупівлі», з огляду на наступне.
Підстави внесення змін до істотних умов Договору № 178 від 28.12.2023 в частині збільшення ціни за одиницю товару, викладеними в додаткових угодах № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 обґрунтовуються наданими ТОВ «КАЛАМ» на адресу КП «Жилсервіс» ціновими довідками Харківської торгово-промислової палати № 203/24 від 13.03.2024, № 248-1/24 від 25.03.2024, № 248-2/24 від 25.03.2024, № 289/24 від 01.04.2024, № 346/24 від 11.04.2024, № 395/24 від 22.04.2024, № 466/24 від 01.05.2024, № 763/24 від 21.06.2024, № 920/24 від 22.07.2024, № 1146/24 від 05.09.2024, № 1322/24 від 09.10.2024, № 1421/24 від 29.10.2024.
Так, у довідці Харківської торгово-промислової палати № 203/24 від 13.03.2024 наведено інформацію, в якій зазначено лише о середніх роздрібних цінах на дизельне паливо станом на 28.12.2023 та 13.03.2024 та відсоток коливання таких цін між цими датами, цінова довідка не містить інформацію про коливання ціни, а лише про середню роздрібну ціну товару на території Харківської області.
Також, у наданій довідці від 248-2/24 наведено лише інформацію щодо середніх роздрібних цін на бензин А-95 та на бензин А-92 станом на 28.12.2023 та станом на 25.03.2024 та відсоток коливання таких цін між цими датами, цінова довідка не містить інформацію про коливання ціни, а лише про середню роздрібну ціну товару на території Харківської області, а не середньо ринкові ціни на зазначені дати. 
У довідці № 1421/24 Харківської торгово-промислової палати від 29.10.2024 зазначено інформацію лише о середніх роздрібних цінах на газ скраплений станом на 28.12.2023 та 29.10.2024 та відсоток коливання таких цін між цими датами, цінова довідка не містить інформацію про коливання ціни, а лише про середню роздрібну ціну товару на території м. Харкова та Харківської області.
У довідках зазначено, що інформація носить виключно довідково - інформаційний характер та не враховує інших умов контракту.
Аналогічну інформацію містять довідки Харківської торгово-промислової палати № 248-1/24 від 25.03.2024, № 289/24 від 01.04.2024, № 346/24 від 11.04.2024, № 395/24 від 22.04.2024, № 466/24 від 01.05.2024, № 763/24 від 21.06.2024, № 920/24 від 22.07.2024, № 1146/24 від 05.09.2024 та № 1322/24 від 09.10.2024.
Відтак, на думку прокуратури, зазначені довідки Харківської торгово-промислової палати не можуть виступати в якості належного і беззаперечного підтвердження коливання ціни на бензин А-95, на бензин А-92, дизельне пальне та газ скраплений на ринку та їх не може бути розцінено як достатнє обґрунтування необхідності внесення змін до Договору № 176 від 28.12.2023 в частині збільшення ціни.
Отже, вказані цінові довідки за своїм змістом та суттю є лише документом довідково-інформаційного характеру та фактично дублюють дані із сайту Мінфіну, в якому не міститься точної інформації про коливання цін на бензин А-95, на бензин А-92, дизельне пальне та газ скраплений станом як на момент звернення товариства про внесення змін до договору, так і на момент підписання спірних додаткових угод.
Таким чином, прокуратура вважає, що вищезазначене свідчить про те, що укладанням додаткових угод № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 безпідставно підвищена ціна на Бензин А-95, Бензин А-92, дизельне паливо та газ скраплений.
Також прокуратура звертає увагу, що ТОВ «КАЛАМ» 28.12.2023 підписало основний договір № 176 від 28.12.2023, чим засвідчило, що має можливість та погоджується виконати домовленості, вказані у Договорі та додатках до нього, тобто добровільно взяло на себе зобов`язання поставити Покупцю паливо, а саме: бензину А-95 в кількості 6 000 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензину А-92 в кількості 25 000 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо в кількості 146 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр та газ скраплений в кількості 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр.
Відповідно до ст. 42 Господарського кодексу України (діючої на момент укладення Договору) підприємництво – це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку. Будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
Отже, прокуратура вважає, що ТОВ «КАЛАМ» відповідно до Договору та норм законодавства, зобов`язано було поставити саме той обсяг палива та за тією ціною, що передбачено Договором.
А оскільки правові підстави для зміни ціни одиниці товарів за договором у відповідності до укладених додаткових угод відсутні, прокуратура наполягає на тому, що додаткові угоди № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 є такими, що суперечать ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та пп. 2 п. 19 Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 (з наступними змінами та доповненнями) «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», а тому необхідно їх визнати недійсними на підставі положень ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України, а безпідставно одержані відповідачем-1 кошти підлягають поверненню на підставі ст. 1212 Цивільного кодексу України.
За твердженнями прокуратури, на підставі Додаткових угод № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 на рахунок Постачальника надмірно сплачено бюджетних коштів на загальну суму 202 905,50 грн, що відображено у відповідних розрахунках прокурора, які містяться в додатках до позову.
Враховуючи наведене, керівник Лозівської окружної прокуратури Харківської області в інтересах держави в особі Златопільської міської ради Харківської області та Північно-східного офісу Держаудитслужби звернувся до суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» та Комунального підприємства «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області, в якому просить: визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 13.03.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 25.03.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 01.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 4 від 11.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 22.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 6 від 01.05.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 7 від 21.06.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 22.07.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 9 від 05.09.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 10 від 09.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; визнати недійсною Додаткову угоду № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023; стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» на користь Златопільської міської ради кошти в сумі 202 905,50 грн.
В обґрунтування порушень інтересів держави у даному спорі та підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивачів, Лозівською окружною . прокуратурою Харківської області зазначено наступне.
За приписами ст. 131-1 Конституції України прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. 
Частиною 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. 
Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі № 3-рн/99, визначено, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з частковою державною власністю у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й у діяльності приватних підприємств, товариств. 
Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та ін.) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності України, гарантування її державної, економічної безпеки, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання.
Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи № 806/1000/17, від 26.07.2018 у справі № 926/1111/15, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).
Згідно пункту 1 резолютивної частини вищезазначеного рішення Конституційного суду України, прокурори та їх заступники подають позовні заяви саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ, організацій незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Прокурор або його заступник самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави.
У судовому процесі держава бере участь як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Тобто, під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач і визначив стороною у справі певний орган (така позиція висловлена у постановах Верховного Суду від 20.08.2020 у справі № 913/152/19, від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц, від 27.02.2019 у справі № 761/3884/18).
Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зроблено висновок про застосування ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».
Зокрема зазначено, що відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу. 
Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. 
Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.
Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо. 
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Частиною 4 ст. 13 Конституції України визначено, що держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом. 
У зв`язку з цим, уповноважені державні та інші органи зобов`язані вживати (реалізувати) комплекс організаційно-правових та інших заходів, спрямованих на створення умов для такого захисту прав.
За приписами п. 6 ч. 1 ст. 7 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України ґрунтується на таких принципах: ефективності та результативності - при складанні та виконанні бюджетів усі учасники бюджетного процесу мають прагнути досягнення цілей, запланованих на основі національної системи цінностей і завдань інноваційного розвитку економіки, шляхом забезпечення якісного надання публічних послуг при залученні мінімального обсягу бюджетних коштів та досягнення максимального результату при використанні визначеного бюджетом обсягу коштів.
Згідно з положеннями ст. 22 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів, що уповноважені на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету, зобов`язані ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері.
Статтею 26 Бюджетного кодексу України, контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень (п. 3 ч.1 ст. 26).
Ефективне використання бюджетних коштів, зокрема шляхом проведення процедур закупівель товарів, робіт та послуг у відповідності до вимог чинного законодавства, становить безумовний інтерес держави, оскільки безпосередньо впливає на її соціально-економічний розвиток, забезпечення гарантій у сфері охорони здоров`я, освіти, соціального забезпечення найбільш не захищених верств населення. 
Проведення процедури публічних закупівель та укладення додаткових угод, які суперечать вимогам законодавства, порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.
Відповідно до ст. ст. 7, 140 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування. Територіальна громада має право самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і Законів України.
Відповідно до ч.1 та ч. 2 ст. 2 Закону «Про місцеве самоврядування в Україні», місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України. Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Частиною 2 ст. 10 Закону «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що обласні та районні ради є органами місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст, у межах повноважень, визначених Конституцією України, цим та іншими законами, а також повноважень, переданих їм сільськими, селищними, міськими радами. При цьому орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 вказаного Закону ). 
Територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, землю, природні ресурси, підприємства, установи та організації, в тому числі банки, страхові товариства, а також пенсійні фонди, частку в майні підприємств, житловий фонд, нежитлові приміщення, заклади культури, освіти, спорту, охорони здоров`я, науки, соціального обслуговування та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження. Районні та обласні ради від імені територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюють управління об`єктами їхньої спільної власності, що задовольняють спільні потреби територіальних громад. Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Об`єкти права комунальної власності не можуть бути вилучені у територіальних громад і передані іншим суб`єктам права власності без згоди безпосередньо територіальної громади або відповідного рішення ради чи уповноваженого нею органу, за винятком випадків, передбачених законом (ч.ч. 1, 4 та 8 ст. 60 Закону № 280/97-ВР).
За висновками КГС ВС, викладеними у постанові від 22.12.2022 у справі № 904/123/22, органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території. Так, ч.ч.1, 2 ст. 143 Конституції України передбачено, зокрема, що територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції. 
Згідно зі ст. 172 Цивільного кодексу України територіальні громади набувають і здійснюють цивільні права та обов`язки через органи місцевого самоврядування у межах їхньої компетенції, встановленої законом.
Відповідно до п.3 ч.2 ст. 22 Бюджетного кодексу України, головними розпорядниками бюджетних коштів за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, - місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників. 
Згідно з п.п. 4,7 ч. 5 ст. 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень та оцінку ефективності бюджетних програм, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів. Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі».
Пунктом 11 ч.1 ст. 1 Закону «Про публічні закупівлі» визначено, що замовники – суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону.
Отже, замовниками у розумінні Закону є суб`єкти, які створені державою або територіальною громадою для забезпечення потреб суспільства.
Частиною 2 ст. 81 Цивільного кодексу України обумовлено, що юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом, зокрема Президента України, органу державної влади або органу місцевого самоврядування.
Відповідно до ст. 78 Господарського кодексу України (на момент створення комунального підприємства), комунальне підприємство утворюється компетентним органом місцевого самоврядування в розпорядчому порядку на базі відокремленої частини комунальної власності і входить до сфери його управління.
Орган, до сфери управління якого входить комунальне підприємство, є представником власника - відповідної територіальної громади і виконує його функції у межах, визначених цим Кодексом та іншими законодавчими актами. 
Майно комунального підприємства перебуває у комунальній власності і закріплюється за таким підприємством на праві господарського відання (комунальне комерційне підприємство) або на праві оперативного управління (комунальне некомерційне підприємство). 
Як вбачається зі статуту комунального підприємства «Жилсервіс», затвердженого рішенням Первомайської міської ради № 414-24/7 від 27.12.2016, (діючого на момент укладення Договору № 176 від 28.12.2023 та додаткових угод до нього) засновником та власником підприємства є Первомайська міська рада Харківської області.
Відповідно до положень Статуту підприємства, КП «Жилсервіс» утворене на комунальній власності територіальної громади міста Первомайський (п.1.1 Статуту).
За своїм правовим статусом Підприємство є комунальним комерційним і здійснює свою діяльність на принципах повного господарського розрахунку, самофінансуваня, власного комерційного ризику та вільного найму працівників (п.1.7 Статуту). 
Підприємство є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в установах банків, печатку із своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом, штампи, бланки зі своїм найменуванням.
Метою діяльності підприємства, відповідно до п. 2.1. Статуту є забезпечення належного рівня житлово - комунального обслуговування населення, створення відповідних умов для проживання; забезпечення схоронності і підвищення рівня благоустрою житлового фонду, який знаходиться на балансі підприємства, забезпечення належного санітарного стану прибудинкової території, розвиток системи централізованого питного водопостачання та водовідведення, створення резервних систем питного водопостачання.
При найменших витратах, одержання прибутку для розвитку підприємства, забезпечення інтересів його працівників та задоволення їх економічних і соціальних потреб. 
Отже, хоча юридична особа і створена, у тому числі з метою отримання прибутку, такий суб`єкт є замовником і має дотримуватися вимог Закону під час здійснення закупівель товарів, робіт і послуг, керуючись вартісними межами , визначеними Законом, оскільки забезпечує потреби держави/територіальної громади на підставі відповідного рішення, яким на нього покладено таку функцію.
З вищевикладених положень законодавства та статуту вбачається, що КП «Жилсервіс» є підприємством, яке забезпечує потреби територіальної громади, а саме задоволення потреб населення, суб`єктів господарювання в комунальних послугах (орган місцевого самоврядування створив та уповноважив саме цю юридичну особу забезпечувати відповідну потребу), є одержувачем бюджетних коштів та належить органу місцевого самоврядування, тому КП «Жилсервіс» є замовником в розумінні Закону України «Про публічні закупівлі».
Водночас, порушення законодавства про публічні закупівлі не сприяє раціональному та ефективному використанню бюджетних коштів і створює загрозу порушення економічних інтересів держави, тобто у зазначеному випадку наявний як державний так і публічний інтерес.
Майно підприємства перебуває у комунальній власності територіальної громади міста Первомайський і закріплюється за ним на праві господарського відання (п.4.2 Статуту). Джерелами формування майна підприємства є: грошові та матеріальні внески Засновника (п.4.1 Статуту), доходи, одержані від реалізації продукції, послуг та інших видів господарської діяльності (п. 4.5 Статуту), безоплатні та благодійні внески, пожертви суб`єктів господарювання, організацій та громадян у встановленому законом порядку (п.4.9 Статуту).
Статтею 63 Господарського кодексу України передбачено (як на момент створення підприємства, так і на момент укладення Договору), що одним із видів підприємств є комунальне підприємство, що діє на основі комунальної власності територіальної громади. 
Статутний капітал комунального підприємства утворюється органом, до сфери управління якого воно належить.
Комунальні підприємства створені органом місцевого самоврядування на основі комунального майна та здійснюють свою діяльність від імені територіальної громади, а всі прибутки, які отримано комунальними підприємствами від своєї діяльності є власністю територіальної громади, тобто є бюджетними коштами (комунальним майном). Такий висновок зазначено Верховним Судом у постановах від 14.03.2018 по справі №815/1216/16, від 05.11.2024 по справі 918/22/24.
За результатами розгляду касаційної скарги у справі № 905/1907/21 від 21.06.2023 Велика Палати Верховного Суду дійшла наступних висновків «Використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців відповідної області. Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності. Неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси відповідної територіальної громади. Таким чином, правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів беззаперечно становлять суспільний та державний інтерес, а незаконність договорів (угод), на підставі яких ці кошти витрачаються, такому суспільному та державному інтересу не відповідають.
Крім того, у постанові від 09.08.2023 у справі 924/1283/21 Верховний Суд дійшов наступних висновків: « З огляду на викладене апеляційний господарський суд у справі, яка розглядається, дійшов помилкових висновків про відмову у стягненні коштів на користь Війтовецької селищної ради з підстав того, що рада не була стороною договору про закупівлю та додаткових угод до нього, а також того, що Опорний навчальний заклад «Купільська загальноосвітня школа І-ІІІ ступенів Війтовецької селищної ради Хмельницької області» є окремою юридичною особою, має власні рахунки, самостійно проводить свою фінансово-господарську діяльність, а селищна рада не є розпорядником коштів вказаного суб`єкта.
Водночас з урахуванням того, що використання коштів місцевого бюджету становить суспільний інтерес та стосується прав та інтересів великого кола осіб - мешканців селища; завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності; неефективне витрачання коштів місцевого бюджету, зокрема шляхом укладення підконтрольним органу місцевого самоврядування комунальним закладом незаконних правочинів, може порушувати економічні інтереси територіальної громади, суд першої інстанції дійшов правильних висновків про наявність підстав для стягнення безпідставно отриманих коштів за незаконними правочинами».
Отже, кошти якими оплачено поставлений за Договором товар, не залежно від того, чи фінансування здійснювалося на пряму з бюджету чи з рахунків комунального підприємства є – власністю територіальної громади.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 1 Закону «Про відкритість використання публічних коштів» публічні кошти - це кошти державного бюджету (крім таємних видатків), бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, кредитні ресурси, надані під державні та місцеві гарантії, кошти Національного банку України, державних банків, державних цільових фондів, Пенсійного фонду України (далі - Пенсійний фонд), фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування, а також кошти суб`єктів господарювання державної і комунальної власності, отримані ними від їхньої господарської діяльності. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 1 цього Закону державні підприємства належать до суб`єктів господарювання державної і комунальної власності.
Закупівлі комунальних підприємств мають відповідати таким же принципам, які визначені й Законом «Про публічні закупівлі».
Укладення відповідачами зазначених додаткових угод до Договору не відповідало таким принципам.
Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (ст.13 ЦК України).
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 15.12.2021 № 922/490/21.
Так Верховним Судом зазначено, що суди попередніх інстанцій дійшли правильних висновків, що відкрита закупівля здійснюється не лише для проведення її на максимально вигідних для держави (державного підприємства) умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державному підприємству. А безпідставне, за відсутності належних підтверджуючих документів, підвищення ціни договору вже після його укладення фактично призводить до нівелювання результатів проведеної державним підприємством відкритої закупівлі, створює значні корупційні ризики.
Верховний Суд вважає, що ДП "Електроважмаш" використало своє право на внесення змін до Договору нерозумно, на шкоду власним інтересам та статутним цілям, інтересам держави як власника майна та інтересам суспільства в цілому.
Укладені відповідачами правочини (додаткові угоди №1-4) порушують основні принципи закупівель за публічні кошти (прозорість, конкурентні засади, запобігання корупції), що не відповідає інтересам держави і суспільства, вчинені на шкоду інтересам держави як власника майна, а тому підлягають визнанню недійсними відповідно до ч. 1 ст. 203, ч. 1 ст. 215, ч. 3 ст. 228 ЦК України.
Враховуючи викладене, оскільки власником майна КП «Жилсервіс» є територіальна громада м. Первомайський (наразі – м.Златопіль) в особі Первомайської (наразі Златопільської) міської ради, то органом, насамперед уповноваженим здійснювати функції захисту інтересів територіальної громади у зазначених правовідносинах, є Златопільська міська рада Харківської області.
Враховуючи викладене, Златопільська міська рада Харківської області є заінтересованою особою щодо законного та раціонального витрачання бюджетних коштів.
Крім того, державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, перевірки державних закупівель та інспектування.
Відповідно до п. 10 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Разом з тим, згідно з п.п. 3, 4 та 9 ч. 4 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку право охоронюваним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Згідно вимог ст. 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи.
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання. Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п.1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.
Відповідно до п. 1 Положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого Наказом Держаудислужби від 02.06.2016 № 23, Північно – східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом.
Повноваження Північно-східного офісу Держаудитслужби, визначені зазначеним наказом, кореспондуються із Положенням про Державну аудиторську службу України.
Верховний суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у справі № 924/1256/17 від 07.12.2018 висловив позицію, що здійснюючи моніторинг публічних закупівель Державна аудиторська служба України та Державна фінансова інспекція України мають право при виявленні випадків недотримання законодавства про державні закупівлі та не виконанні підконтрольною установою вимог до усунення відповідних порушень, звернутися до суду в інтересах держави.
Держаудитслужба є компетентним органом, з повним обсягом цивільної дієздатності та має повноваження звертатися до суду для захисту порушених інтересів держави у сфері публічних закупівель, а тому прокурор за наявності підстав представництва інтересів держави, може здійснювати таке представництво в особі цього компетентного органу.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №921/524/18, від 29.07.2020 у справі № 924/316/18 та інших.
Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п. 1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.
Листом від 20.08.2025 № 62/2-3852-25 окружною прокуратурою повідомлено Північносхідний офіс Держаудитслужби про виявлені порушення та витребувано інформацію щодо вжитих заходів державного нагляду по закупівлі № UA-2023-12-11-016067-a.
Згідно відповіді Північно-східного офісу Держаудитслужби від 02.09.2025 за № 202031-17/4040-2025, Замовником оприлюднено в електронній системі закупівель звіт про виконання договору про закупівлю. Підстави для початку проведення моніторінгу зазначеної процедури закупівлі у Північно-східного офісу Держаудитслужби відсутні. Офісом не проводилися заходи державного фінансового контролю по вказаній закупівлі. У зв`язку з чим відсутні правові підстави для звернення до суду для захисту інтересів держави з вищенаведених підстав для вжиття заходів щодо усунення виявлених порушень.
Такий висновок не може мати преюдиційного значення для суду, а має досліджуватись у сукупності з іншими матеріалами та доказами у справі.
З урахуванням отриманої інформації, Північно-східний офіс Держаудитслужби визначений співпозивачем за даним позовом.
Крім того, оскільки фінансування за оспорюваними додатковими угодами здійснювалось за рахунок коштів власного бюджету КП «Жилсервіс», власником яких є насамперед Златопільська міська рада, з рахунків саме КП «Жилсервіс» виділено кошти на оплату за відповідним Договором, а тому, безпідставно сплачені кошти підлягають стягненню на користь Златопільської міської ради, яка є засновником та власником всього майна Комунального підприємства та органом, який наділений повноваженнями щодо розпорядження бюджетними коштами.
Схожих висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла у справі від 09.08.2023 № 924/1283/21, де прийнято рішення про стягнення коштів з відповідача на користь Війтовецької селищної ради, тобто безпосередньо до бюджету Ради.
Нераціональне витрачання Комунальним підприємством власного бюджету тягне за собою додаткове навантаження на місцевий бюджет територіальної громади, зокрема, на джерела коштів, які передаються Підприємству Златопільською міською радою, що також призводить до неефективного та нераціонального використання бюджетних коштів, оскільки оспорювані додаткові угоди передбачають незаконне вибуття коштів з власного бюджету Комунального підприємства, це є безсумнівним порушенням інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. 
Згідно з ч. 5 ст. 216 ЦК України якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Попри виявлені порушення вимог законодавства про державні закупівлі, органами, уповноваженими на здійснення відповідних функцій держави у даних правовідносинах, не вжито належних заходів до застосування недійсності додаткових угод до договору про закупівлю та повернення надмірно сплачених коштів, в т.ч. шляхом звернення до суду.
Таким чином, правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а недійсність (якщо така буде встановлена) додаткових угод до договору, на підставі якого ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає.
Сплата грошових коштів на виконання додаткових угод № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 за видатковими накладними та платіжними інструкціями, а також виконання зобов`язань за вказаними додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі».
Виплата коштів у зв`язку з укладенням додаткових угод зумовила втрату бюджетних коштів у розмірі 202 905,50 грн, що негативно вплинуло на видаткову частину бюджету, а тому є порушенням економічних інтересів держави, що відповідно до ст.131-1 Конституції України покладає на органи прокуратури обов`язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення та підтримання даного позову.
Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес».
Таким чином, у зазначеному випадку наявний як суспільний, так і державний інтерес, який шляхом представництва інтересів держави в суді захищає Лозівська окружна прокуратура в інтересах держави в особі Златопільської міської ради Харківської області та Північно-східного офісу Держаудитслужби, оскільки останніми до цього часу не вжито та не планується вживати заходи до оскарження додаткових угод до договору закупівлі та повернення безпідставно витрачених коштів до бюджету у судовому порядку.
Зазначене свідчить про «нездійснення захисту» органом, уповноваженим державою на захист інтересів держави, яке виявляється у необґрунтованій сплаті бюджетних коштів та незабезпеченні їх повернення як безпідставно сплачених, що вказує на усвідомлену пасивну поведінку такого уповноваженого органу, оскільки останній усвідомлює факт порушення інтересів держави, проте всупереч цим інтересам не звертається до суду для їх захисту, хоча і має такі повноваження.
За таких обставин, вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом, оскільки за таких обставин у прокурора виникає обов`язок виконати субсидіарну роль по захисту інтересів держави.
Отже, Златопільська міська рада та Північно-східний офіс Держаудитслужби є органами, уповноваженими державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
При цьому, за умови існування декількох органів, що можуть здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, Закон не визначає перевагу одних над іншими при виборі відповідного органу прокурором.
Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.
Неналежне та нераціональне, з порушенням Закону використання бюджетних коштів є порушенням інтересів держави.
Використання бюджетних коштів з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу системи бюджетного фінансування, що в свою чергу завдає шкоду інтересам держави.
Ураховуючи, що вказані інтереси до цього часу залишаються не захищеними, а уповноваженими органами державної влади допущено бездіяльність, вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах та підстави для внесення позову прокурором в інтересах держави.
Зазначене є доказом нездійснення захисту інтересів держави суб`єктами владних повноважень та вказує на наявність підстав для застосування представницьких повноважень прокурором. 
Правова позиція щодо одночасного визначення двох позивачів за позовами даної категорії викладена у постанові Верховного суду від 30.07.2020 у справі № 904/5598/18.
Також, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини сторонами судового розгляду є позивач і відповідач, які мають рівні права, включаючи право на юридичну допомогу. Підтримка прокуратурою однієї зі сторін може бути виправдана за певних умов, наприклад, з метою захисту вразливих осіб, які вважаються не здатними захистити свої інтереси самостійно, або в разі, якщо правопорушення зачіпає велику кількість людей, або якщо вимагають захисту реальні державні інтереси або майно (рішення у справі «Korolev v. Russia» пункт 33; рішення у справі «Menchinskaya v. Russia», пункт 35).
Виконання зобов`язань за Договорами, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідає меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими в ст. 5 даного Закону.
З огляду на викладене, звернення прокурора до суду спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно-значимого питання щодо належного розпорядження бюджетними коштами з метою захисту інтересів держави, оскільки пасивна поведінка позивачів такому відновленню не сприяє.
Велика палата Верховного суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 виклала правову позицію щодо обґрунтування прокурором підстав для представництва інтересів держави в суді. 
Зокрема, Велика палата зазначила, що прокурор звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.
На виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Лозівською окружною прокуратурою Харківської області повідомлено Златопільську міську раду Харківської області про встановлені порушення бюджетного законодавства та Закону України «Про публічні закупівлі» (лист від 21.08.2025 № 61/2-2916 вих 25), на що Златопільською міською радою листом від 01.09.2025 № 01-32/3030 повідомлено, що лист прокурора направлено для розгляду до КП «Жилсервіс», що вказує на відсутність оцінки та реагування на порушення законодавства органом.
На виконання вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» Лозівською окружною прокуратурою повідомлено Північно-східний офіс Держаудитслужби про встановлені порушення бюджетного законодавства та Закону України «Про публічні закупівлі» (лист від 20.08.2025 № 61/2-3852-25).
Згідно відповіді Північно-східного офісу Держаудитслужби від 02.09.2025 № 202031-17/4040-2025 прокуратуру повідомлено про відсутність підстав для звернення до суду для захисту інтересів держави.
Таким чином, намір позивачів вжити заходи щодо захисту інтересів держави в судовому порядку не простежується, що в даному випадку розцінюється прокурором як бездіяльність уповноважених органів.
Станом на день звернення з позовною заявою прокурором вказані компетентні органи упродовж тривалого часу не вжили відповідних заходів щодо захисту інтересів держави шляхом звернення до суду про визнання додаткових угод недійсними та стягнення безпідставно сплачених коштів.
Подальше зволікання із вжиттям відповідних судових заходів може призвести до втрати можливості судового захисту інтересів держави у зв`язку із закінченням перебігу строку позовної давності.
Враховуючи викладене, вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із позовом у зв`язку із доведеною бездіяльністю вказаних компетентних органів та необхідністю невідкладного захисту інтересів держави в даному випадку. Т
Тобто прокурором зібрано докази та перед зверненням до суду перевірено, що захист законних інтересів держави не здійснюють суб`єкти владних повноважень до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, що покладає на органи прокуратури обов`язок захистити порушені інтереси держави шляхом внесення вказаного позову.
Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. 
Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц. 
З викладеного слідує, що порушені державні інтереси є незахищеними. Суб`єкти владних повноважень, до компетенції яких віднесені повноваження щодо здійснення необхідного захисту інтересів держави, бездіють та свої обов`язки не виконують, що відповідно до ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» покладає на органи прокуратури обов`язок здійснювати представництво інтересів держави в суді шляхом пред`явлення та підтримання даного позову.
Отже, у виниклих правовідносинах підставою звернення прокурора з позовною заявою став саме факт нездійснення уповноваженими державними органами покладених на них законом обов`язку із захисту державних інтересів.
Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі.
Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.
Стаття 11 Цивільного кодексу України вказує, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.
Відповідно до статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Як зазначено у статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору.
Відповідно до частини 2 статті 16 ЦК України, способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.
Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника.
Тобто це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу, і такі способи мають бути доступними й ефективними.
Таким чином, визнання правочину недійсним є одним із передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів за статтею 16 ЦК України, а загальні вимоги щодо недійсності правочину встановлені нормами статті 215 ЦК України.
Згідно з частиною 1 статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Відповідно до частин 1, 2, 3, частини 5 статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Статтею 204 ЦК України гарантується презумпція правомірності правочину, тобто правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.
Така презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
Як встановлено судом, Договір № 176 на закупівлю товару від 28.12.2023 укладено між Товариством з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» та Комунальним підприємством «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області за результатами проведення закупівлі, з урахуванням Закону України «Про публічні закупівлі» та Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 (з наступними змінами та доповненнями) «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування».
Відповідно до вимог ст. ст. 632, 638 ЦК України «ціна» є істотною умовою договору та установлюється за домовленістю сторін.
Тобто, із врахуванням положень зазначених статей, ТОВ «КАЛАМ» 28.12.2023 підписало основний договір № 176 від 28.12.2023, чим засвідчило, що має можливість та погоджується виконати домовленості, вказані у Договорі та додатках до нього. А отже, добровільно взяло на себе зобов`язання поставити Покупцю паливо, а саме: бензину А-95 в кількості 6 000 літрів за ціною 43,46 грн з ПДВ за літр, бензину А-92 в кількості 25 000 літрів за ціною 42,00 грн з ПДВ за літр, дизельне паливо в кількості 146 000 літрів за ціною 47,46 грн з ПДВ за літр та газ скраплений в кількості 17 000 літрів за ціною 32,04 грн з ПДВ за літр.
Згідно з ч. 4 ст. 41 «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/ пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За загальним правилом істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі (ч. 5 ст. 41 Закону «Про публічні закупівлі»). Однак вказана норма передбачає випадки, коли допустима зміна істотні умови договору про закупівлю.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону «Про публічні закупівлі» зміна істотних умов договору можлива у разі збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
При цьому п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону «Про публічні закупівлі» прямо передбачає коливання цін на ринку щодо відповідного товару обов`язковою умовою для збільшення ціни договору про закупівлю.
Відповідно до п. 17 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктами 10 і 13 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного і Господарського кодексів України з урахуванням положень ст. 41 Закону, крім ч.ч. 2- 5, 7-9 ст. 41 Закону та цих особливостей.
Згідно п. 18 Особливостей умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції переможця процедури закупівлі, у тому числі за результатами електронного аукціону, крім випадків: 
- визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті; 
- перерахунку ціни в бік зменшення ціни тендерної пропозиції переможця без зменшення обсягів закупівлі; 
- перерахунку ціни та обсягів товарів в бік зменшення за умови необхідності приведення обсягів товарів до кратності упаковки.
Частиною 2 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, визначено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім пп. 13 п. 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку, зокрема, погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.
Тобто, неухильним аспектом при застосуванні ч. 2 п. 19 Особливостей при збільшенні ціни за одиницю товару є підтвердження (наявність) факту коливання ціни такого товару на ринку.
Отже, сторони у випадку коливання цін на ринку наділені правом вносити зміни до договору щодо ціни товару декілька разів, але кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Стаття 652 Цивільного кодексу України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.
Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.
Відповідно до ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» одним з принципів публічних закупівель є максимальна економія та ефективність. З цього випливає, що ініціативу щодо збільшення ціни за одиницю товару та надання документального підтвердження коливання ціни товару на ринку має виявляти саме контрагент за договором про закупівлю, а не замовник.
Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну. Інше тлумачення відповідної норми Закону «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.
Як вбачається зі змісту норми ч. 2 п. 19 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178, документ, який передає постачальник на підтвердження коливання ціни на ринку товару ініціюючи зміну істотних умов договору про закупівлю товару, має підтвердити саме зміну (коливання) ціни на ринку, тобто містити інформацію про попередню ціну і про ціну станом на певну дату.
З матеріалів справи вбачається, між Товариством з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» та Комунальним підприємством «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області укладено низку додаткових угод до Договору № 178 від 28.12.2023, а саме: Додаткову угоду № 1 від 13.03.2024, Додаткову угоду № 2 від 25.03.2024, Додаткову угоду № 3 від 01.04.2024, Додаткову угоду № 4 від 11.04.2024, Додаткову угоду № 5 від 22.04.2024, Додаткову угоду № 6 від 01.05.2024, Додаткову угоду № 7 від 21.06.2024, Додаткову угоду № 8 від 22.07.2024, Додаткову угоду № 9 від 05.09.2024, Додаткову угоду № 10 від 09.10.2024 та Додаткову угоду № 11 від 29.10.2024. Вказаними додатковими угодами підвищено ціну за товар (бензин А-95, на бензин А-92, дизельне пальне та газ скраплений).
Необхідність підвищення ціни обгрунтовуються наданими ТОВ «КАЛАМ» на адресу КП «Жилсервіс» ціновими довідками Харківської торгово-промислової палати № 203/24 від 13.03.2024, № 248-1/24 від 25.03.2024, № 248-2/24 від 25.03.2024, № 289/24 від 01.04.2024, № 346/24 від 11.04.2024, № 395/24 від 22.04.2024, № 466/24 від 01.05.2024, № 763/24 від 21.06.2024, № 920/24 від 22.07.2024, № 1146/24 від 05.09.2024, № 1322/24 від 09.10.2024, № 1421/24 від 29.10.2024.
ТОВ «КАЛАМ» вказує, що напередодні укладення кожної із зазначених додаткових угод Постачальник (Відповідач 1) звертався до Харківської торгово-промислової палати з проханням надати інформацію про рівень середніх роздрібних цін на товар на території Харківської області станом на дату звернення та в порівняння з ціною Договору або останнім внесення змін до Договору про закупівлю та визначити відсоток коливання зміни ціни за одиницю товару. 
Всі довідки Харківської торгово-промислової палати, за твердженнями відповідача-1, містять всю необхідну інформацію, тобто ціну товару на ринку на дату укладання договору про закупівлю або на дату останніх змін та ціну на дату звернення постачальника про зміну ціни (найближеніша дата до дати звернення постачальника), та відсоток коливання ціни товару на ринку в проміжку зазначених дат. Також міститься інформація про середні ціни на внутрішньому ринку України визначених у гривнях України.
Разом з цим, дослідивши довідки Харківської торгово-промислової палати, які долучено до матеріалів справи, судом встановлено, що у таких довідках не наведено розрахунків вартості товару в динаміці з відповідною періодичністю та визначенням відсотку коливання, у тому числі відсутнє обґрунтування тенденцій щодо збільшення чи зменшення цін у різні періоди дії договору, того що таке коливання сторонами не було враховано попередніми змінами.
У документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто, наявність коливання). 
Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження, викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18).
Прокуратурою слушно зазначено про те, у довідці Харківської торгово-промислової палати № 203/24 від 13.03.2024 наведено інформацію, в якій зазначено лише о середніх роздрібних цінах на диземльне паливо станом на 28.12.2023 та 13.03.2024 та відсоток коливання таких цін між цими датами, цінова довідка не містить інформацію про коливання ціни, а лише про середню роздрібну ціну товару на території Харківської області. 
Також, у наданій довідці від 248-2/24 наведено лише інформацію щодо середніх роздрібних цін на бензин А-95 та на бензин А-92 станом на 28.12.2023 та станом на 25.03.2024 та відсоток коливання таких цін між цими датами, цінова довідка не містить інформацію про коливання ціни, а лише про середню роздрібну ціну товару на території Харківської області, а не середньо ринкові ціни на зазначені дати. 
У довідці № 1421/24 Харківської торгово-промислової палати від 29.10.2024 зазначено інформацію лише о середніх роздрібних цінах на газ скраплений станом на 28.12.2023 та 29.10.2024 та відсоток коливання таких цін між цими датами, цінова довідка не містить інформацію про коливання ціни, а лише про середню роздрібну ціну товару на території м.Харкова та Харківської області.
При цьому у довідках зазначено, що інформація носить виключно довідково - інформаційний характер та не враховує інших умов контракту.
Аналогічну інформацію містять довідки Харківської торгово-промислової палати № 248-1/24 від 25.03.2024, № 289/24 від 01.04.2024, № 346/24 від 11.04.2024, № 395/24 від 22.04.2024, № 466/24 від 01.05.2024, № 763/24 від 21.06.2024, № 920/24 від 22.07.2024, № 1146/24 від 05.09.2024 та № 1322/24 від 09.10.2024.
Відтак, суд погоджується з тим, що зазначені довідки Харківської торгово-промислової палати не можуть виступати в якості належного і беззаперечного підтвердження коливання ціни на бензин А-95, на бензин А-92, дизельне пальне та газ скраплений на ринку та їх не може бути розцінено як достатнє обґрунтування необхідності внесення змін до Договору № 176 від 28.12.2023 в частині збільшення ціни. Вказані цінові довідки за своїм змістом та суттю є лише документом довідковоінформаційного характеру та фактично дублюють дані із сайту Мінфіну, в якому не міститься точної інформації про коливання цін на бензин А-95, на бензин А-92, дизельне пальне та газ скраплений станом як на момент звернення товариства про внесення змін до договору, так і на момент підписання спірних додаткових угод.
Верховним Судом у постанові від 06.02.2025 916/747/24 зазначено, що кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо. Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне за собою підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору. При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну, постачальник має обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції). Під коливанням ціни необхідно розуміти зміну за певний період часу ціни товару на ринку чи то в сторону зменшення, чи в сторону збільшення. І таке коливання має відбуватись саме в період укладання договору і до внесення відповідних змін до нього. Водночас, на підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринкового ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Законом України «Про публічні закупівлі» не передбачено форму/вигляд інформації щодо такого коливання, внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку саме факту коливання ціни такого товару на ринку та повинно бути обґрунтованим і документально підтвердженим. При цьому верховним судом констатовано, що відповідні довідки торгово-промислової палати не містять динаміку цін та не встановлюють її рух у бік збільшення чи зменшення, тобто факт наявності коливання. Зазначені цінові довідки є документами довідковоінформаційного характеру, що демонструють середню ціну дизпалива та бензину А-95 в м. Одесі та Одеській області, не є документальним підтвердженням коливання цін та не є достатніми для належного обґрунтування факту коливання ціни на пальне на ринку.
Резюмуючи викладене, підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.
Такі висновки відповідають подібним правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 16.04.2019 у справі № 915/346/18, від 23.01.2020 у справі №907/788/18, від 21.03.2019 у справі № 912/898/18, від 12.09.2019 у справі №915/1868/18, від 25.06.2019 у справі № 913/308/18.
Таким чином, сторони у випадку коливання цін на ринку (як в бік зменшення, так і в бік збільшення ціни) наділені правом вносити зміни до ціни товару декілька разів, і такі зміни сторони вносять з урахуванням вже внесених попередніх змін. Для внесення змін до умов договору щодо ціни товару визначальним є не просто коливання ціни, а й те, що таке коливання сторонами не було враховано попередніми змінами. Існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинно бути доведеним, документально підтвердженим.
Поряд із цим, відповідно до Положення про Державну службу статистики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 481 від 23.09.2014, Держстат України є спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, одним з основних завдань якого є реалізація державної політики у сфері статистики. Держстат України відповідно до покладених на нього завдань, зокрема організовує і проводить статистичні спостереження за соціальноекономічними та демографічними явищами і процесами, екологічною ситуацією в Україні та її регіонах шляхом збирання форм державної статистичної звітності та проведення спеціально організованих статистичних спостережень.
Утім, перелік органів, установ та організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку не є вичерпним.
Отже, у кожному випадку це буде той документ, який підтверджує факт коливання ціни конкретного предмета закупівлі, зокрема, інформація (довідка) або експертний висновок відповідного органу, який має повноваження моніторити ціни на конкретний товар, визначати зміни в цінах на такий товар.
Тобто не будь-яка довідка уповноваженого органу про ціну товару на ринку є належним підтвердженням та підставою для зміни ціни в договорі після його підписання, а лише яка містить інформацію про коливання ціни такого товару на ринку.
Аналогічної правової позиції дотримується Вищий господарський суд України у справі № 904/6290/17 від 13.12.2017, Верховний Суд у справі № 913/368/19 від 02.12.2020.
При цьому, закон пов`язує можливість внесення змін до договору безпосередньо не з наявністю істотної зміни обставин, а з наявністю чотирьох умов, визначених ч. 2 ст. 652 Цивільного кодексу України, при істотній зміні обставин (відповідна позиція неодноразово висловлювалася Верховним Судом, зокрема, у Постановах у справах № 911/537/19, № 916/1921/18, № 926/708/18, № 910/5573/19, від 21.07.2021 у справі № 912/3323/20).
Таким чином, будь-яке внесення змін до істотних умов договору розуміється законодавцем не як правило, а як виняткова, виключна ситуація, зумовлена непередбачуваними для сторін під час укладення договору обставинами.
Крім того, постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).
Такої правової позиції щодо імперативної поведінки постачальника дійшов Верховний Суд в своїй постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.
Так, КП «Жилсервіс», яке мало беззаперечне право на отримання палива по ціні, визначеній в укладеному сторонами Договорі, було підписано додаткові угоди, якими збільшилася ціна за одиницю товару, а обсяг поставки товару (палива) за Договором зменшився.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10.04.2019 у справі № 390/34/17 зроблено висновок про те, що добросовісність (п. 6 ст. 3 Цивільного кодексу України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Доктрина venire contra faktum proprium (заборона суперечливої поведінки) базується на римській максимі - «non concedit venire contraUS faktum proprium» (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra faktum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 04.08.2021 у справі № 912/994/20 з подібних правовідносин виклав правову позицію про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого «каскадного» укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця (п. 57 постанови).
Разом з тим, з матеріалів справи вбачається, що оспорювані додаткові угоди укладені впродовж стислого терміну, зокрема, додаткові угоди № 3, № 4, № 5, № 6 укладені з проміжком кожна близько 10 днів, що свідчить про їх «каскадне» укладення та недобросовісну поведінку Постачальника.
Таким чином, укладення між сторонами оскаржуваних додаткових угод про збільшення ціни за товар за відсутності підстав для цього та зменшення його кількості жодним чином не відповідає принципу максимальної економії та ефективності, спотворює результати закупівлі та нівелює економію, яку було досягнуто під час підписання договору.
Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результати закупівлі невизначеними та тягне за собою неефективне використання коштів Покупця, що є прямим порушенням процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18).
Незважаючи на зазначені норми законодавства, ТОВ «КАЛАМ» 11 раз ініціювало перед КП «Жилсервіс» питання про внесення змін до Договору № 176 щодо збільшення ціни за одиницю товару.
При цьому цінові довідки Харківської торгово-промислової палати, якими обґрунтовано укладання додаткових угод за своїм змістом лише відображають середньозважені ціни на паливо як товар, станом на певні проміжки часу та мають довідковий характер. 
Відтак, такі цінові довідки Харківської торгово-промислової палати не є належними доказами коливання ціни на паливо, оскільки вказані документи лише констатують рівень середньозважених цін купівлі-продажу палива на певні проміжки часу та не доводять її коливання.
Із наданих цінових довідок Харківської торгово-промислової палати неможливо встановити ринкову ціну станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку. Крім того, у вказаних документах відсутнє обґрунтування, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, не наведені причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним, а підвищення ціни було непрогнозованим.
Верховний Суд у постановах від 26.02.2019 № 925/683/18, від 26.03.2019 №912/898/18, від 16.04.2019 № 915/346/19, неодноразово звертав увагу, що без належного обґрунтування, а також достатнього документального підтвердження, відсутні правові підстави для збільшення ціни товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод і укладення таких додаткових угод є порушенням вимог ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 Закону «Про публічні закупівлі.
У постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19 суд, наголосив, що визначальним для розгляду справи такої категорії є те, що внесення змін до договору про закупівлю можливе у випадку коливання ціни такого товару на ринку, яке (коливання) повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим і відповідати запропонованим змінам. Укладення додаткових угод до договору щодо зміни ціни на товар за відсутності підстав для цього, визначених законом, тим самим спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було б отримано під час підписання договору.
Одночасно із цим, можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі».
В іншому випадку не досягається мета Закону України «Про публічні закупівлі», яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.
Верховний Суд у постанові від 21.08.2024 № 918/16/24 зазначив, що постанова Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 не передбачає внесення змін до Закону «Про публічні закупівлі», а лише встановлює певні особливості щодо процедури здійснення публічних закупівель під час дії воєнного стану. Отже, в будь якому випадку сторони мали керуватися обмеженнями, встановленими, зокрема, у п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 18.06.2024 922/2595/23.
Верховний Суд у постанові від 28.08.2024 № 918/694/23 зазначив, що посилання Скаржника на пп 2, пп 7 п. 19 особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 не свідчить про зміну законодавства у відповідній категорії спору, оскільки: 1) постанова Кабінету Міністрів України є підзаконним нормативно-правовим актом; 2) їх зміст лише деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого даною нормою.
З огляду на викладене, коливання ціни товару на ринку кожного разу при укладанні оспорюваних додаткових угод № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 на підставі п. 19 Особливостей, сторонами договору належним чином не обґрунтовано та об`єктивно не підтверджено. 
Це призвело до повного нівелювання результатів закупівлі за процедурою відкритих торгів, оскільки КП «Жилсервіс» було змушене оплачувати товар за ціною, вищою аніж встановлена Договором.
Основною метою проведення конкурсних торгів є забезпечення раціонального та ефективного використання коштів підприємства.
Крім того, приведення ціни договору у відповідність до існуючих ринкових цін на паливо повністю знецінює зміст інституту публічних закупівель та його мету, оскільки сама закупівля здійснюється для отримання пропозицій, що є кращими (нижчими) за ринкові.
Підвищення сторонами Договору ціни, шляхом укладання додаткових угод, суперечить меті Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засіб забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у цій сфері, запобігання проявам корупції та розвитку добросовісної конкуренції.
Підсумовуючи викладнене, слід дійти висновку, що укладаючи додаткові угоди № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 сторони порушили ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» та пп. 2 п. 19 Постанови Кабінету Міністрів України № 1178 від 12.10.2022 (з наступними змінами та доповненнями) «Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування», оскільки Сторони не підтвердили коливання ціни на ринку на Товар - паливо.
Як було вище зазначено, відповідно до приписів ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч. ч. 1 - 3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.
Статтею 203 ЦК України унормовано, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
А отже, оскільки правові підстави для зміни ціни одиниці товарів за договором у відповідності до укладених додаткових угод відсутні, додаткові угоди № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 є такими, що суперечать наведеним вище приписам законодавства, а тому підлягають визнанню недійсними на підставі положень ст.ст. 203, 215 Цивільного кодексу України.
Відповідно до ч. 1 ст. 216 ЦК України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.
Відповідно до частини першої статті 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.
Згідно з пунктом 1 частини третьої статті 1212 ЦК України положення цієї глави застосовуються також до вимог про повернення виконаного за недійсним правочином.
Так, як встановлено судом, за Договором № 176 від 28.12.2023 Покупець сплатив кошти у загальній сумі 4 513 218,3 грн за поставлений протягом 2024 року постачальником ТОВ «КАЛАМ» обсяг палива, а саме: за Бензин А-95 в обсязі 6 380 літрів сплачено 297 859,3 грн, за Бензин А-92 в обсязі 9 000 літри сплачено 402 051 грн, за дизельне паливо в обсязі 73 300 літрів сплачено 3 635 504 грн, за газ скраплений в обсязі 5 500 літрів сплачено 177 804 грн, що також підтверджується видатковими накладними та платіжними інструкціямими.
Так, відповідно до: 
- видаткової накладної № 1 від 01.01.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 12 600 грн та дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 71 190 грн (загальна сума 83 790 грн); платіжна інструкція № 14 від 08.01.2024 на суму 83 790 грн;
- видаткової накладної № 4 від 08.01.2024 поставлено дизельного палива в кількості 2 000 л на суму 94 920 грн; платіжна інструкція № 71 від 15.01.2024 на суму 94 920 грн; 
- видаткової накладної № 8 від 16.01.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 12 600 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 346 грн та дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 71 190 грн (загальна сума 88 136 грн); платіжна інструкція № 88 від 17.01.2024 на суму 88 136 грн;
- видаткової накладної № 14 від 23.01.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 12 600 грн, бензину А-95 в кількості 60 л на суму 2 607,60 грн та дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 71 190 грн (загальна сума 86 397,60 грн); платіжна інструкція № 116 від 24.01.2024 на суму 86 397 грн; 
- видаткової накладної № 29 від 05.02.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 400 грн, бензину А-95 в кількості 60 л на суму 2 607,60 грн та дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 71 190 грн (загальна сума 82 197,60 грн); платіжна інструкція № 180 від 06.02.2024 на суму 82 197,60 грн; 
- видаткової накладної № 43 від 16.02.2024 поставлено дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 71 190 грн; платіжна інструкція № 284 від 16.02.2024 на суму 71 190 грн; 
- видаткової накладної № 55 від 26.02.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 400 грн, бензину А-95 в кількості 60 л на суму 2 607,60 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 71 190 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 88 605,60 грн); платіжна інструкція № 348 від 27.02.2024 на суму 88 605,60 грн;
- видаткової накладної № 74 від 14.03.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 12 600 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 72 345 грн та газу скрапленого 300 л на суму 9 612 грн (загальна сума 94 557 грн); платіжна інструкція № 512 від 18.03.2024 на суму 94 557 грн; 
- видаткової накладної № 91 від 26.03.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 430 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 451 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 73 620 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 92 909 грн); платіжна інструкція № 565 від 27.03.2024 на суму 92 909 грн; 
- видаткової накладної № 94 від 28.03.2024 поставлено бензину А-95 в кількості 150 л на суму 6676,50 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 73 620 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 86 704,50 грн); платіжна інструкція № 609 від 01.04.2024 на суму 86 704,50 грн; 
- видаткової накладної № 107 від 08.04.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 648 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 515 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 74 460 грн (загальна сума 87 623 грн); платіжна інструкція № 655 від 09.04.2024 на суму 87 623 грн; 
- видаткової накладної № 115 від 16.04.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 100 л на суму 4 366 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 556 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 015 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 87 141 грн); платіжна інструкція № 758 від 17.04.2024 на суму 87 141 грн; 
- видаткової накладної № 121 від 23.04.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 848 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 178 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн (загальна сума 93 146 грн); платіжна інструкція № 803 від 24.04.2024 на суму 93 146 грн; 
- видаткової накладної № 126 від 26.04.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 848 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 178 грн, дизельного палива в кількості 2 000 л на суму 100 160 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 124 594 грн); платіжна інструкція № 825 від 29.04.2024 на суму 124 594 грн;
- видаткової накладної № 135 від 03.05.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 986 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 362 грн, дизельного палива в кількості 2 000 л на суму 100 160 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 124 916 грн); платіжна інструкція № 885 від 06.05.2024 на суму 124 916 грн;
- видаткової накладної № 143 від 13.05.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 986 грн, бензину А-95 в кількості 300 л на суму 14 043 грн, дизельного палива в кількості 2 000 л на суму 100 160 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 126 393 грн); платіжна інструкція № 973 від 13.05.2024 на суму 126 393 грн; 
- видаткової накладної № 152 від 21.05.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 986 грн, бензину А-95 в кількості 500 л на суму 23 405 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 110 715 грн); платіжна інструкція № 1046 від 21.05.2024 на суму 110 715 грн; 
- видаткової накладної № 155 від 27.05.2024 поставлено бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 362 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 90 890 грн); платіжна інструкція № 1116 від 28.05.2024 на суму 90 890 грн; 
- видаткової накладної № 161 від 07.06.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 8 986 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 681 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 91 991 грн); платіжна інструкція № 1198 від 10.06.2024 на суму 91 991 грн; 
- видаткової накладної № 170 від 14.06.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 150 л на суму 6 739,50 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 681 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 92 948,50 грн); платіжна інструкція № 1298 від 17.06.2024 на суму 92 948,50 грн; 
- видаткової накладної № 176 від 24.06.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 036 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 704 грн, дизельного палива в кількості 1 700 л на суму 85 136 грн (загальна сума 98 976 грн); платіжна інструкція № 1414 від 27.06.2024 на суму 98 876 грн; 
- видаткової накладної № 179 від 01.07.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 500 л на суму 22 590 грн, бензину А-95 в кількості 500 л на суму 23 520 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 300 л на суму 9 612 грн (загальна сума 130 842 грн); платіжна інструкція № 1451 від 03.07.2024 на суму 130 842 грн;
- видаткової накладної № 184 від 08.07.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 036 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 408 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 111 792 грн); платіжна інструкція № 1495 від 09.07.2024 на суму 111 792 грн;
- видаткової накладної № 196 від 17.07.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 100 л на суму 4 518 грн, бензину А-95 в кількості 500 л на суму 23 520 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 109 566 грн); платіжна інструкція № 1590 від 19.07.2024 на суму 109 566 грн;
- видаткової накладної № 205 від 25.07.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 110 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 432 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 111 890 грн); платіжна інструкція № 1633 від 26.07.2024 на суму 111 890 грн;
- видаткової накладної № 212 від 05.08.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 500 л на суму 22 775 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 716 грн, дизельного палива в кількості 2 000 л на суму 100 160 грн та газу скрапленого 300 л на суму 9 612 грн (загальна сума 137 263 грн); платіжна інструкція № 1717 від 05.08.2024 на суму 137 263 грн;
- видаткової накладної № 218 від 12.08.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 110 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 716 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 107 174 грн); платіжна інструкція № 1772 від 12.08.2024 на суму 107 174 грн;
- видаткової накладної № 223 від 19.08.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 110 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 432 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 111 890 грн); платіжна інструкція № 1844 від 19.08.2024 на суму 111 890 грн; 
- видаткової накладної № 225 від 26.08.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 110 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 432 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 100 070 грн); платіжна інструкція № 1934 від 27.08.2024 на суму 100 070 грн; 
- видаткової накладної № 230 від 02.09.2024 поставлено бензину бензину А-95 в кількості 250 л на суму 11 790 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 93 318 грн); платіжна інструкція № 1994 від 02.09.2024 на суму 93 318 грн; 
- видаткової накладної № 235 від 09.09.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 130 грн, бензину А-95 в кількості 300 л на суму 14 178 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 119 860 грн); платіжна інструкція № 2047 від 09.09.2024 на суму 119 860 грн; 
- видаткової накладної № 238 від 17.09.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 100 л на суму 4 565 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 452 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 92 341 грн); платіжна інструкція № 2120 від 18.09.2024 на суму 92 341 грн;
- видаткової накладної № 240 від 23.09.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 695 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 726 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн (загальна сума 93 541 грн); платіжна інструкція № 2169 від 23.09.2024 на суму 93 541 грн; 
- видаткової накладної № 241 від 27.09.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 100 л на суму 4 565 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 726 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 102 639 грн); платіжна інструкція № 2215 від 27.09.2024 на суму 102 639 грн; 
- видаткової накладної № 244 від 07.10.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 695 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 726 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 204 грн (загальна сума 96 745 грн); платіжна інструкція № 2293 від 08.10.2024 на суму 96 745 грн;
- видаткової накладної № 248 від 17.10.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 250 л на суму 11 442,50 грн, бензину А-95 в кількості 200 л на суму 9 464 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 102 434,50 грн); платіжна інструкція № 2375 від 17.10.2024 на суму 102 434,50 грн;
- видаткової накладної № 250 від 25.10.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 731 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 408 грн (загальна сума 110 283 грн); платіжна інструкція № 2435 від 25.10.2024 на суму 110 283 грн; 
- видаткової накладної № 251 від 30.10.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 731 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 380 грн (загальна сума 107 255 грн); платіжна інструкція № 2505 від 05.11.2024 на суму 107 255 грн;
- видаткової накладної № 255 від 07.11.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 100 л на суму 4 577 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 732 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 300 л на суму 10 140 грн (загальна сума 109 593 грн); платіжна інструкція № 2529 від 11.11.2024 на суму 109 592,80 грн;
- видаткової накладної № 256 від 14.11.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 154 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 732 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 760 грн (загальна сума 95 766 грн); платіжна інструкція № 2610 від 18.11.2024 на суму 95 766 грн; 
- видаткової накладної № 258 від 25.11.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 731 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн та газу скрапленого 100 л на суму 3 380 грн (загальна сума 107 255 грн); платіжна інструкція № 2663 від 25.11.2024 на суму 107 255 грн; 
- видаткової накладної № 266 від 02.12.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 731 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 732 грн, дизельного палива в кількості 1 500 л на суму 75 120 грн та газу скрапленого 200 л на суму 6 760 грн (загальна сума 100 343 грн); платіжна інструкція № 2721 від 03.12.2024 на суму 100 343 грн;
- видаткової накладної № 269 від 09.12.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 300 л на суму 13 731 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 732 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн (загальна сума 108 607 грн); платіжна інструкція № 2792 від 10.12.2024 на суму 108 607 грн; 
- видаткової накладної № 270 від 13.12.2024 поставлено бензину А-92 в кількості 200 л на суму 9 154 грн, бензину А-95 в кількості 100 л на суму 4 732 грн, дизельного палива в кількості 1 800 л на суму 90 144 грн (загальна сума 104 030 грн); платіжна інструкція № 2839 від 16.12.2024 на суму 104 030 грн; 
- видаткової накладної № 274 від 19.12.2024 поставлено дизельного палива в кількості 1 000 л на суму 50 080 грн (загальна сума 50 080 грн); платіжна інструкція № 2880 від 19.12.2024 на суму 50 080 грн.
Переплата за поставлений товар на паливо за цінами, передбаченими незаконними додатковими угодами № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 складає: 
- за Бензин А-95 - 285 690,5 грн (сплачена сума за спірними додатковими угодами) – 265 106 грн. (повинно було сплачено за договором) = 20 584,5 грн. 
- за Бензин А-92: 334 851 грн (сплачена сума за спірними додатковими угодами) – 310 800 грн (повинно було сплачено за договором) = 24 051 грн. 
- за дизельне паливо: 3 113 444 грн (сплачена сума за спірними додатковими угодами) – 2 956 758 грн (повинно було сплачено за договором) = 156 686 грн. 
- за газ скраплений 30 420 грн (сплачена сума за спірними додатковими угодами) – 28 836 грн. (повинно було сплачено за договором) = 1 584 грн. 
Таким чином, на підставі Додаткових угод № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 на рахунок Постачальника надмірно сплачено бюджетних коштів на загальну суму 202 905,50 грн.
Детальні розрахунки суми необґрунтовано переплачених коштів за паливо за додатковими угодами на рахунок Постачальника були додані прокуратурою до позову та знаходяться в матеріалах справи.
Отже, КП «Жилсервіс» самостійно укладаючи договір та додаткові угоди, оплата яких здійснюється за бюджетні кошти (які є комунальною власністю Златопільської міської територіальної громади), прийняла запропоновані Постачальником умови, якими збільшується ціна за одиницю товару, що фактично призвело до зменшення обсягів закупівлі, та, як наслідок, надмірну переплату бюджетних коштів.
Виходячи з вищевикладеного, на підставі додаткових угод № 1 від 13.03.2024, № 2 від 25.03.2024, № 3 від 01.04.2024, № 4 від 11.04.2024, № 5 від 22.04.2024, № 6 від 01.05.2024, № 7 від 21.06.2024, № 8 від 22.07.2024, № 9 від 05.09.2024, № 10 від 09.10.2024 та № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023 надмірно та безпідставно КП «Жилсервіс» сплачено бюджетних коштів на загальну суму 202 905,5 грн, які підлягають стягненню з ТОВ «КАЛАМ» на підставі ст. 1212 ЦК України.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного суду України у справі від 04.08.2021 № 912/994/20, від 10.04.2019 у справі № 463/5896/14-ц, від 04.06.2019 у справі № 916/3156/17 та від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22.
Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За змістом статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України).
Згідно статті 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Таким чином, підсумовуючи вищевикладене та враховуючи принципи справедливості, добросовісності та розумності, суд приходить до висновку про обґрунтованість та доведеність позовних вимог, а відтак позов підлягає задоволенню в повному обсязі.
Вирішуючи питання розподілу судового збору, суд керується частиною першою статті 129 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підставі, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.
Враховуючи задоволення позову в повному обсязі, судовий збір покладається на відповідачів пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд –

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити. 
Визнати недійсною Додаткову угоду № 1 від 13.03.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023. 

Визнати недійсною Додаткову угоду № 2 від 25.03.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 3 від 01.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 4 від 11.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 5 від 22.04.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 6 від 01.05.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 7 від 21.06.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 8 від 22.07.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 9 від 05.09.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 10 від 09.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Визнати недійсною Додаткову угоду № 11 від 29.10.2024 до Договору № 176 від 28.12.2023.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» (вул. Стуса Василя, буд. 4а, м. Харків, 61054, код ЄДРПОУ: 43612078) на користь Златопільської міської ради (просп. Незалежності, 1 м. Златопіль Харківська область, 64102, код ЄДРПОУ 04396986) кошти в сумі 202 905,50 грн.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» (код ЄДРПОУ: 43612078) на користь Харківської обласної прокуратури (61001, м. Харків, вул. Б. Хмельницького, буд. 4, код ЄДРПОУ 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA178201720343160001000007171, код банку 820172, банк отримувача: Держказначейська служба України; код класифікації видатків бюджету (КЕКВ): 2800) витрати зі сплати судового збору у розмірі 15758,06 грн.

Стягнути з Комунального підприємства «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області (вул.Світанкова, 1, м.Первомайський, Харківська область, 64102, код ЄДРПОУ 39045562) на користь Харківської обласної прокуратури (61001, м. Харків, вул. Б. Хмельницького, буд. 4, код ЄДРПОУ 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA178201720343160001000007171, код банку 820172, банк отримувача: Держказначейська служба України; код класифікації видатків бюджету (КЕКВ): 2800) витрати зі сплати судового збору у розмірі 13 323,20 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Згідно ст.ст. 256, 257 ГПК України, рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення, з урахуванням приписів п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень ГПК України.
Прокуратура: Керівник Лозівської окружної прокуратури Харківської області (вул. Богданівська, 17, м. Лозова, Харківська область, 64602; код ЄДРПОУ 0291010831).
Позивач-1: Златопільська міська рада (просп. Незалежності, 1 м. Златопіль Харківська область, 64102, код ЄДРПОУ 04396986)
Позивач-2: Північно-східний офіс Держаудитслужби (м-н Свободи, 5, Держпром, 4 під`їзд, 10 поверх, м. Харків, 61022, код ЄДРПОУ 40478572).
Відповідач-1: Товариство з обмеженою відповідальністю «КАЛАМ» (вул. Стуса Василя, буд. 4а, м. Харків, 61054, код ЄДРПОУ: 43612078).
Відповідач-2: Комунальне підприємство «Жилсервіс» Златопільської міської ради Харківської області (вул.Світанкова, 1, м.Первомайський, Харківська область, 64102, код ЄДРПОУ 39045562).

Повне рішення складено "30" березня 2026 р. 

Суддя		В.В. Усата	

справа № 922/3992/25