Єдиний унікальний № 371/770/25
Номер провадження № 2/371/225/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"25" лютого 2026 р.         м. Миронівка
Миронівський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді - Кириленко М.О.
за участі секретаря - Петренко В.А.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Миронівка Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1  до Миронівської міської ради Обухівського району Київської області про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин, суд

ВСТАНОВИВ:

У травні 2025 року позивач  ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 в Республіці Казахстан помер його батько ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився в с. Миронівка Київської області, після смерті якого відкрилась спадщина за законом на нерухоме майно. ОСОБА_2 був власником житлового будинку, господарських будівель і споруд АДРЕСА_1 , який він успадкував від своєї матері ОСОБА_3 . Звернувшись до приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В. з заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва в зв`язку з пропуском шестимісячного строку та рекомендовано звернутися до суду із позовом про надання додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 . Крім того, позивач не міг отримати свідоцтво про право на спадщину, так як відсутні документи, що підтверджують родинні стосунки між ним та його батьком ОСОБА_2 . Просив суд визначити йому, ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 терміном два місяці та встановити факт родинних відносин, що він, ОСОБА_1 є сином померлого ОСОБА_2 .
Ухвалою суду від 02 червня 2025 року позовну заяву залишено без руху.
Ухвалою суду від 16 червня 2025 року провадження у зазначеній справі було відкрито в загальному порядку та призначено справу до підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 22 січня 2026 року задоволено клопотання представника позивача ОСОБА_1 адвоката Невкритого В.М. про долучення доказів до матеріалів справи. Підготовче провадження у зазначеній справі було закрито, справу призначено до судового розгляду.
Позивач ОСОБА_1 та його адвокат Невкритий В.М. в судове засідання не з`явилися. Адвокат Невкритий В.М. подав до суду заяву про розгляд справи без їх участі, на задоволенні позову наполягали з підстав викладених у позовній заяві. Просили суд встановити факт родинних відносин, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та визначити ОСОБА_1  додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 терміном на два місяці з моменту набрання рішенням законної сили. 
Представник відповідача Миронівської міської ради Обухівського району Київської області в судове засідання не з`явився, згідно заяви просив розгляд справи проводити без участі їх представника.
Відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши письмові докази по справі та всі обставини, на яких ґрунтуються вимоги, об`єктивно оцінивши докази, що мають значення для вирішення справи по суті, встановивши фактичні дані та відповідні їм правовідносини, суд приходить до наступного висновку.
Згідно з вимогами ст. 13 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом (ч. 2 ст. 12 ЦПК України).
Згідно з п. 4 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, а відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.
Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 у с. Миронівка Старченківскього району Київської області народився ОСОБА_2 . В графі батьки вказано: Батько - ОСОБА_4 , Мати - ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження (а.с. 14).
24 лютого 1965 року ОСОБА_2 одружився з ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про шлюб. 
ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_3 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від 23 грудня 1988 року (а.с. 15).
Спадкоємцем зазначеного в заповіті майна ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 є ОСОБА_2 , проживаючий в с. Новонеженка, Кустанайської області. Спадкове майно, на яке видано свідоцтво складається з: жилого будинку, розташованого в АДРЕСА_1 . Будинок дерев`яний, розмір жилої площі - 16,2 кв.м., зазначений в плані під літерою - А, що належало померлій ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Миронівською держ. нот. конторою від 12.12.1975 року та зареєстровано в БТІ за номером 1265, що підтверджується копією свідоцтвом про право на спадщину за заповітом від 09.04.2001 року (а.с. 16).
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , про що в книзі реєстрації актів про смерть 28 грудня 2006 року зроблено запис за №26-250-17-11103808, що підтверджується копією свідоцтва про смерть виданого Відділом Аулієкольського району по РАЦС філії НАТ «Державна корпорація Уряд для громадян Костанайської області» від 20 грудня 2024 року (а.с. 11).
Згідно рішення Миронівської міської ради «Про перейменування вулиць та провулків в населених пунктах на території Миронівської міської ради» №4823-60-VІІІ від 22.12.2023 року вулиця Макарова в с. Нова Олександрівка перейменована на вулицю Польова, що підтверджується довідкою від 20.05.2025 №01-24/1191 (а.с. 25).
Відповідно до інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) №81223956 від 19.05.2025 спадкова справа після смерті ОСОБА_2 у Спадковому реєстрі відсутня (а.с. 26).
ОСОБА_1 відмовлено у задоволенні заяви про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька ОСОБА_2 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 , і на день смерті проживав за адресою: Республіка Казахстан, Кустанайська область, село Новонежинка, але місцем відкриття спадщини є місце знаходження спадкового майна, а саме житловий будинок, за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується постановою приватного нотаріуса Обухівського районного нотаріального округу Київської області Шепітко В.В. про відмову у вчиненні нотаріальної дії (а.с. 27).
У вищевказаній постанові про відмову у вчиненні нотаріальної дії зазначено, що ОСОБА_1 пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини, наданий статтею 1270 ЦК України та у нього відсутні документи, що підтверджують родинні стосунки зі спадкодавцем.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.
Згідно роз`яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину та інше.
Факт родинних відносин підтверджується наявністю у позивача документів, а саме: свідоцтва про смерть спадкодавця, копії свідоцтва про шлюб, технічного паспорту на житловий будинок АДРЕСА_1 , будинкову книгу для реєстрації громадян, що проживають в будинку АДРЕСА_1 (а.с. 17-20, 21-23).
Про факт родинних відносин підтвердили письмово свідки ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які показали, що ОСОБА_2 являється батьком ОСОБА_1 . ОСОБА_1 проживав разом зі своєю бабусею ОСОБА_3 у селі Нова Олександрівка. ОСОБА_2 проживав у Республіці Казахстан, останній раз приїздив до України після смерті своєї матері ОСОБА_3 . Свідок ОСОБА_9 письмова пояснила, що вона є дружиною ОСОБА_1 , з яким проживає з 1998 року без реєстрації шлюбу. Батьки ОСОБА_1 - ОСОБА_2 та ОСОБА_10 проживали в Республіці Казахстан. Підтвердила факт родинних відносин, що померлий ОСОБА_2 являється батьком ОСОБА_1 . В 2000 році ОСОБА_2 надав їй довіреність, якою вона повинна була подарувати будинок в с. Нова Олександрівка ОСОБА_1 , в силу об`єктивних обставин вказані дії вона не вчинила. На даний час власником будинку залишається ОСОБА_2 , який помер в Республіці Казахстан. 
Позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом після смерті ОСОБА_2 , однак юридично оформити спадщину у нього немає можливості, оскільки при зверненні до нотаріальної контори для оформлення спадщини було відмовлено та запропоновано звернутися до суду з питанням встановлення факту родинних відносин між ним та померлим батьком.
У суду не має підстав ставити під сумнів достовірність і правдивість фактів, повідомлених позивачем.
Встановлення факту родинних відносин між позивачем та ОСОБА_2 , необхідне йому для подальшого прийняття спадщини після померлого.
Враховуючи вищезазначене, а також те, що вимога про встановлення факту родинних відносин породжує юридичні наслідки для ОСОБА_1 , а встановити його іншим шляхом неможливо, суд вважає, що позов в частині встановлення факту родинних відносин підлягає до задоволення.
Згідно листа приватного нотаріуса Шепітко В.В. від 19.05.2025 №171/02-31 позивачу ОСОБА_1 , однією з причин відмови в прийнятті заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_2 , є пропуск строку для прийняття спадщини, який встановлений згідно ст. 1270 Цивільного кодексу України.
Згідно статей 1218, 1220 ЦК України визначено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи і часом її відкриття є день її смерті. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинялися внаслідок смерті.
Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України, а також роз`яснив, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: тривала хвороба спадкоємців, велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна, складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі, закордонними, перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України тощо.
У встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, причиною пропуску строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2 позивач ОСОБА_1 назвав ту обставину, що він тривалий час хворів, також зазначив, що є особою з інвалідністю другої групи та відсутність свідоцтва про смерть батька. 
Вказані обставини підтверджуються наданими позивачем та дослідженими судом доказами, а саме:
ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_6 з 04.08.2020 має другу групу інвалідності, що підтверджується актом огляду медико-соціальною експертною комісією Серії АВ №0100904 (а.с. 28).
Із копії медичної картки ОСОБА_1 вбачається, що останній перебував на тривалому лікуванні (а.с. 47-50).
Неможливість позивача прийняти спадщину після смерті спадкодавця об`єктивно пов`язана із перебуванням позивача на лікуванні, що підтверджуються дослідженими доказами та на переконання суду, перешкодило позивачу вчасно звернутися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, а тому є об`єктивними, непереборними та істотними труднощами, які відповідно до положень частини третьої статті 1272 ЦК можуть бути визнані поважними для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Обов`язок доведення поважності причин пропуску встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини лежить на позивачу, оскільки відповідно до ст. ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. 
Отже, враховуючи що позивач є спадкоємцем за законом після померлого ОСОБА_2 , зазначена позивачем причина пропуску строку, встановленого ст. 1270 ЦК, для подання заяви про прийняття спадщини, як тривала хвороба, свідчить про істотні труднощі для подання ним цієї заяви в шестимісячний строк, тому наявні підстави для задоволення позову ОСОБА_1  та визначення йому додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 .
Відмова у визначенні додаткового строку для прийняття спадщини позбавить позивача прав на майно, як єдиного спадкоємця за законом.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 263-265 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1  про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини та встановлення факту родинних відносин - задовольнити.
Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 є сином ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Визначити ОСОБА_1  додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася ІНФОРМАЦІЯ_1 після смерті ОСОБА_2 терміном на два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя         М.О. Кириленко