Справа № 357/3639/26
3/357/1670/26
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06.03.2026 м. Біла Церква
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Клепа Тетяна Володимирівна, розглянувши матеріали, які надійшли з Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області, стосовно
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, навчається на 2 курсі ЛНТУ, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 , паспорт № НОМЕР_2 виданий 28.06.2024 3210, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася, 
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
У С Т А Н О В И В:
14.02.2026 о 23:00 год біля закладу «Виноград» по вул. Торгова площа, 8, в м. Біла Церква Київської області ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу неповнолітнього ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , чим порушила громадський порядок і спокій громадян. Своїми діями ОСОБА_1 вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачено ст. 173 КУпАП. 
За даним фактом стосовно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 969368 від 21.02.2026 за ст. 173 КУпАП.
Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 свою винуватість у вчинені правопорушення визнала у повному обсязі, повідомила, що не приймала участі у бійці між хлопцями, але перебуваючи у закладі можливо висловлювалася нецензурною лайкою, точно не пам`ятає.
Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, письмові матеріали справи, прихожу до наступного висновку.
При розгляді справи про адміністративне правопорушення суддя, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.
Так, згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено відповідальність.
Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Об`єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Об`єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Суб`єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.
Відповідно до ст. 1 Закону України "Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров`я населення" громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під`їзди, а також підземні переходи, стадіони. 
Громадський порядок – це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Нецензурна лайка це сегмент лайливої лексики різних мов, що містить вульгарні, грубі (непристойні) лайливі вирази, за допомогою якої часто виражають спонтанну мовну реакцію на несподівану (зазвичай неприємну) ситуацію. Варто зазначити, що у правозастосовній практиці використовують фактичну презумпцію загальновідомості нецензурної лексики. Це пояснює відсутність законодавчого визначення цієї категорії, а також безпосередньої її фіксації в матеріалах справи, а також проведення в кожному конкретному випадку філологічної, культурологічної та інших експертиз.
Окрім визнання своєї винуватості самою правопорушницею, винуватість ОСОБА_1 повністю підтверджується змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД № 969368 від 21.02.2026; письмовою заявою ОСОБА_3 ; письмовими поясненнями ОСОБА_2 від 19.02.2026; випискою із медичної карти амбулаторного (стаціонарного) хворого № 1278 на ім`я ОСОБА_2 ..
Беручи до уваги зазначене та викладене у протоколі про адмінправопорушення обставини, дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка у громадських місцях, що порушують громадський порядок та спокій громадян. 
Відповідно до ч. 1-2 ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України і при цьому враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність
Обставиною, що пом`якшує відповідальність ОСОБА_1 суддя визнає її щире каяття, обставин, що обтяжують її відповідальність суддею не встановлено.
З урахуванням даних про особу винної, яка вперше притягається до адміністративної відповідальності, обставини вчинених адміністративних правопорушень, а саме: вчинене правопорушення не спричинило і не здатне було спричинити будь-яку значну шкоду суспільним або державним інтересам, суддя вважає, що дані адміністративні правопорушення можливо віднести до малозначних правопорушень, тому, є обґрунтовані підстави звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, це зумовлено гуманним відношенням до особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, що дозволить на думку судді, досягти заходів попередження правопорушень у майбутньому.
Таким чином відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.
Згідно зі ст. 284 КУпАП, постанова про закриття справи виноситься при проголошенні усного зауваження.
Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір стягується у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення. Враховуючи, що провадження у даній справі слід закрити у зв`язку з оголошенням усного зауваження, відповідно, судовий збір стягненню не підлягає.
Керуючись ст. 22, 184 ч. 1, 248, 251, 252, 279, 280, 284 КУпАП, суддя
П О С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1  визнати винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Звільнити  ОСОБА_1  від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП у зв`язку із малозначністю вчинених ним правопорушень, обмежитись усним зауваженням, а провадження у справі закрити.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП.
Апеляційна скарга подається до Київського апеляційного суду через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

Суддя Тетяна КЛЕПА