Справа № 709/370/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 березня 2026 року с-ще Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Левченко В. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Відділу поліцейської діяльності № 2 Золотоніського районного відділу поліції ГУНП в Черкаській області, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , РНОКПП в матеріалах відсутній, 
за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП),

в с т а н о в и в :
Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 02 березня 2026 року серії ВАД № 473076, ОСОБА_1 , 02 березня 2026 року близько 19:00 год знаходячись по вул. Б. Хмельницького біля прохідної "Маслосирзавод" виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та погрожував останньому фізичною розправою, внаслідок чого порушував громадський порядок і спокій громадян, за що передбачена відповідальність за ст. 173 КупАП. 
ОСОБА_1 у судове засідання не з`явився, подав до суду телефонограму, в якій вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, просив застосувати до нього попередження, оскільки він є особою з інвалідністю ІІІ групи, має на утриманні неповнолітніх дітей, розгляд справи просив проводити в його відсутність. 
Потерпілий ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до підтверджується довідкою про доставку повідомлення у додаток "Viber".
Згідно зі ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. 
У рішенні Європейського суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі "Пономарьов проти України" наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 08 листопада 2005 року у справі "Смірнов проти України", згідно з положеннями частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи, є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, зокрема "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain") від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було знівельовано ключовий принцип – верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, якщо таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
Водночас ЄСПЛ зазначає у п. 35 вказаного вище рішення, що праву особи на справедливий і публічний розгляд її справи упродовж розумного строку кореспондується обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження .
Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4 - 172-9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, статтями 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов`язковою.
Враховуючи положення ст. 268 КУпАП та прецедентну практику ЄСПЛ, оскільки
ОСОБА_1 був обізнаним, що відносно нього складено протокол, який направлений до суду, клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не направляв, подав телефонограму про розгляд справи без його участі, а тому суд вважає за можливе розглянути справу без участі ОСОБА_1 .
Розглянувши адміністративні матеріали, суд встановив наступне.
Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тягне за собою накладення штрафу від трьох до семи неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадські роботи на строк від сорока до шістдесяти годин, або виправні роботи на строк від одного до двох місяців з відрахуванням двадцяти процентів заробітку, або адміністративний арешт на строк до п`ятнадцяти діб.
Так, ОСОБА_1 інкримінується правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, проте, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено інформації про місце вчинення правопорушення. 
Відповідно до ч. 1 ст. 276 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається за місцем його вчинення.
У зв`язку з цим, постановою Чорнобаївського районного суду від 09 березня 2026 року адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 повернуто для належного оформлення.
Після повернення вказаних адміністративних матеріалів до суду встановлено, що до них долучено рапорт начальника СРПП ВПД № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області старшого капітана поліції Андрія Тарасенка, в якому зазначено, що під час складання протоколу не було вказано точне місце вчинення правопорушення та просить суд вважати місце провопорушення АДРЕСА_2 . 
На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненому адміністративному правопорушенні за наведених вище обставин адміністративні матеріали містять наступні докази:
- протокол про адміністративне правопорушення від 02 березня 2026 року серії ВАД
№ 473076, де викладено обставини події, що мала місце 02 березня 2026 року;
- рапорт працівника поліції, про те, що на лінію 102 надійшло повідомлення, що чоловік в стані алкогольного сп`яніння погрожує працівникам заводу; 
- письмові пояснення ОСОБА_2 , де викладено обставини конфлікту від 02 березня 2026 року;
- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) від 02 березня 2026 року.
- DVD диск з відеозаписами, де зафіксовано спілкування працівників поліції з ОСОБА_1 та складання адміністративних матеріалів;
- рапорт поліцейського СРПП ВПД № 2 Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області Андрія Тарасенка, в якому зазначено, що під час складання протоколу ним у фабулі не було вказано точне місце вчинення правопорушення. 
Відповідно до ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно з ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Як зазначено в ч. 2 ст. 251 КУпАП обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст. 255 КУпАП, і не може бути перекладений на суд.
У свою чергу протокол про адміністративне правопорушення визначає межі судового розгляду і є доказом у справі.
Суд звертає увагу на те, що протокол про адміністративне правопорушення є важливим доказом, де фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу про адміністративне правопорушення та його змісту пред`являються спеціальні вимоги, дотримання яких гарантує та створює особі, що притягається до адміністративної відповідальності, правові передумови для захисту своїх прав та інтересів при розгляді справи.
Протокол про адміністративне правопорушення фактично є актом обвинувачення, тому він повинен містити конкретне обвинувачення та всі обов`язкові елементи складу адміністративного правопорушення.
Таким чином, протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД № 473076 від 02 березня 2026 року не містить місця вчинення правопорушення, тобто об`єктивної сторони адміністративного правопорушення, а тому, через його істотні недоліки, не може бути предметом судового розгляду, є недопустимим доказом, оскільки складений з істотними порушеннями та викликає обґрунтовані сумніви, що відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на користь особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.
Згідно з ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
При оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерії доведення "поза розумним сумнівом". Проте, така доведеність може випливати із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумцій факту (рішення ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі "Коробов проти України"). Приймаючи до уваги дане рішення, суд керується саме цим принципом "поза розумним сумнівом", зміст якого також сформульований у п. 43 рішення Європейського суду з прав людини від 14 лютого 2008 року у справі "Кобець проти України". Зокрема, доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.
Згідно зі ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати в першу чергу чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.
У справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v.Russia», рішення від 30.05.2013, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v.Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) Європейський суд з прав людини, серед іншого, зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).
Однією з обставин, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП, є відсутність події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а тому провадження у цій справі підлягає закриттю.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 122-2, 122-4, 221, 245, 247, 280, 283-284 КУпАП, суд,

п о с т а н о в и в:
Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду через Чорнобаївський районний суд Черкаської області протягом десяти днів з дня винесення постанови. 

Суддя          В. В. Левченко