Справа № 991/1763/26
Провадження 1-кс/991/1775/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , захисника ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на рішення (постанову) прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_5 від 20.02.2026 про відмову у задоволенні клопотань ОСОБА_4 про проведення слідчих (розшукових) дій - допиту свідків у кримінальному провадженні № 22024000000001148 від 12.12.2024,
В С Т А Н О В И В:
25.02.2026 до Вищого антикорупційного суду надійшли скарги захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_3 на рішення (постанову) прокурора Офісу Генерального прокурора (далі – ОГП) ОСОБА_5 від 20.02.2026 про відмову у задоволенні клопотань ОСОБА_4 про проведення слідчих (розшукових) дій - допиту свідків (далі – Скарги) у кримінальному провадженні № 22024000000001148 від 12.12.2024 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України (далі – Кримінальне провадження), а саме:
- справа № 991/1763/26 (провадження № 1-кс/991/1775/26);
- справа № 991/1764/26 (провадження № 1-кс/991/1776/26);
- справа № 991/1765/26 (провадження № 1-кс/991/1777/26).
Ухвалами слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.02.2026 провадження за вказаними Скаргами відкрито.
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 26.02.2026 провадження за Скаргами об`єднано в одне провадження із номером провадження 1-кс/991/1775/26 та номером справи – № 991/1763/26.
У Скаргах захисник просить:
- скасувати рішення (постанову) прокурора ОГП ОСОБА_5 від 20.02.2026 про відмову у задоволенні клопотань ОСОБА_4 № 1, 2, 3 про проведення слідчих (розшукових) дій - допиту свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ;
- зобов`язати прокурора ОГП ОСОБА_5 провести за участі ОСОБА_4 та його захисника допит у якості свідків ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Скарги мотивовані тим, що ОСОБА_4 до прокурора ОГП подано клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій – допитів свідків у Кримінальному провадженні, а саме ОСОБА_8 – голову експертної комісії Державного підприємства «Український державний науково-дослідний і проектний інститут азотної промисловості і продуктів органічного синтезу» (далі - ДП «УкрДІАП»), ОСОБА_7 – начальника виробничого комплексного відділу будівельного проектування ДП «УкрДІАП», ОСОБА_6 – заступника головного інженера, завідуючого випробувальною лабораторією ДП «Укр ДІАП». Допит зазначених свідків обумовлений необхідністю спростування висунутої ОСОБА_4 підозри та підтвердження позиції сторони захисту. Постановою прокурора ОГП ОСОБА_5 від 20.02.2026 у задоволенні в клопотань сторони захисту про допит вищезазначених осіб відмовлено. Оскаржувана постанова є незаконною, невмотивованою, такою, що порушує принцип законності, змагальності, повноти досудового розслідування та право на захист ОСОБА_4 , а за такого, підлягає скасуванню.
Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримали доводи Скарг, просили їх задовольнити. 
Прокурор ОГП ОСОБА_5 , рішення якого оскаржується, був належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду Скарг, до суду не з`явився. Направив письмову позицію по справі (Вх. № 9735/26 від 02.03.2026), згідно якої розгляд Скарг просить провести без його участі. Водночас, зазначив, що у зв`язку з визначенням підслідності у Кримінальному провадженні за Головним слідчим управлінням Служби безпеки України (далі – ГСУ СБУ), Кримінальне провадження не підсудне Вищому антикорупційному суду. У зв`язку з чим, просить залишити Скарги без розгляду.
Враховуючи положення статті 306 КПК України та з метою дотримання розумних строків розгляду Скарг, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд Скарг за відсутності прокурора ОГП ОСОБА_5 .
Слідчий суддя, дослідивши зміст Скарг та додані до них матеріали, заслухавши позицію учасників судового провадження, дійшов до таких висновків.
Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст. 2 КПК України).
Процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення (ч. 1 ст. 5 КПК України).
Згідно ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень (ч. 2 ст. 9 КПК України).
У відповідності до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. 
На підставі ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом. 
Згідно положень ст. 95 КПК України процесуальними джерелами доказів є, в тому числі, показання – відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. 
Відповідно до Глави 20 КПК України допит віднесений до слідчих дій. Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 1, 2 ст. 223 КПК України).
У відповідності до вимог ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом, зокрема, ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій. Ініціювання стороною захисту, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, проведення слідчих (розшукових) дій здійснюється шляхом подання слідчому, прокурору відповідних клопотань, які розглядаються в порядку, передбаченому статтею 220 цього Кодексу (ч. 3 ст. 93 КПК України).
Згідно із ч. 2 ст. 220 КПК України про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.
Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне (ч.3 ст. 110 КПК України).
У відповідності до ч.5 ст. 110 КПК України постанова слідчого, прокурора складається з:1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.
Згідно п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено, зокрема, рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Правова природа проваджень, які здійснюються слідчим суддею, передбачає необхідність перевірки не лише дотримання процесуального порядку вирішення клопотань про проведення слідчих (розшукових) дій, а й оцінки таких клопотань на предмет доцільності здійснення слідчих (розшукових) дій, що ініціюються перед детективом, та обґрунтованість поданого клопотання.

Детективами НАБУ здійснювалось досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі – САП) – процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні.
Постановою прокурора САП ОСОБА_9 від 04.02.2026 підслідність у Кримінальному провадженні визначено за слідчими ГСУ СБУ.
Станом на день розгляду Скарг, слідчими ГСУ СБУ, за процесуального керівництва прокурорів ОГП, здійснюється досудове розслідування у Кримінальному провадженні.
Виходячи з положень абз. 2 ч. 1 ст. 32 КПК України, Вищий антикорупційний суд здійснює кримінальні провадження щодо злочинів, що вчинені на території України і віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.
Згідно положень статті 33-1 КПК України Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці статті 45 Кримінального кодексу України, статтями 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 Кримінального кодексу України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 Кримінального процесуального кодексу України.
У примітці до ст. 45 КК України зазначено, що корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються:
- кримінальні правопорушення, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК України, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем;
- кримінальні правопорушення, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369- 2 КК України.
У межах Кримінального провадження 18.06.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191 КК України, а саме: у пособництві в заволодінні чужим майном, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненого у особливо великих розмірах, групою осіб за попередньою змовою (далі – Повідомлення про підозру).
Оскільки на час вчинення інкримінованих ОСОБА_4 діянь він займав посаду судді, ОСОБА_4 є суб`єктом, зазначеним у п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України.
За такого, доводи прокурора про непідсудність Кримінального провадження Вищому антикорупційному суду слідчим суддею відхиляються.

На підставі ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження у порядку, передбаченому цим Кодексом. 
Згідно положень ст. 95 КПК України процесуальними джерелами доказів є, в тому числі, показання – відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження. 
Відповідно до Глави 20 КПК України допит віднесений до слідчих дій. Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні. Підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети (ч. 1, 2 ст. 223 КПК України).
Підозрюваним ОСОБА_4 у порядку ст. 220 КПК України до НАБУ подано клопотання від 19.02.2026 про проведення слідчих (розшукових) дій – допиту ряду осіб у якості свідків за участі сторони захисту, а саме: ОСОБА_8 – голову експертної комісії Державного підприємства «Український державний науково-дослідний і проектний інститут азотної промисловості і продуктів органічного синтезу» (далі - ДП «УкрДІАП») (клопотання № 3), ОСОБА_7 – начальника виробничого комплексного відділу будівельного проектування ДП «УкрДІАП» (клопотання № 1), ОСОБА_6 – заступника головного інженера, завідуючого випробувальною лабораторією ДП «Укр ДІАП» (клопотання № 2).
Зі змісту вказаних клопотань вбачається, що підозрюваним ініціюється питання про проведення допиту вищезазначених осіб з метою: (1) доказування відсутності події кримінального правопорушення, встановлення обставин повідомленої ОСОБА_4 підозри, а саме: спростування викладених у Повідомленні про підозру (п. 9 «злочинного плану») обставин щодо забезпечення ОСОБА_4 , на виконання доручених йому організаторами елементів злочинного плану, винесення ухвали Господарського суду Рівненської області від 18.02.2016, якою призначено інженерно-технічну судово-будівельну експертизу, питання для якої, за версією сторони обвинувачення, були погоджені зі ОСОБА_4 , а її проведення доручено ДП «УкрДІАП», пошук якого здійснювався учасниками протиправної діяльності з метою надання відповідей на поставлені перед експертом питання в необхідній для реалізації злочинного умислу редакції; (2) встановлення обставин, які характеризують особу ОСОБА_4 .
Постановою прокурора ОГП ОСОБА_5 від 20.02.2026 відмовлено у задоволенні вищезазначених клопотань сторони захисту (клопотань № 1-3) (далі – Постанова).
Як вбачається зі змісту вказаної Постанови, більшість свідків, які сторона захисту просить допитати, вже допитані стороною обвинувачення, а необхідність їх повторного допиту або допиту за участі сторони захисту належним чином не обґрунтована. При цьому, згідно ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.10.2025 у справі № 991/9477/25, постановленою за результатом розгляду скарг сторони захисту ОСОБА_4 на відповідні постанови детектива, винесені за клопотаннями підозрюваного ОСОБА_4 , стороною захисту не доведено, що, зокрема ОСОБА_7 та ОСОБА_6 можуть бути відомі обставини, що мають значення для Кримінального провадження. 
Вказані свідки допитувались стороною обвинувачення під час досудового розслідування, протоколи їх допиту надані стороні захисту. Наразі відсутні підстави вважати, що вказані свідки можуть надати інші покази, які будуть мати значення для простування обставин, зазначених в повідомленій ОСОБА_4 підозри.
Свідок ОСОБА_8 також допитувалась органом досудового розслідування, дала покази щодо порядку проведення експертизи і будь-яких фактів причетності ОСОБА_4 або інших дотичних до нього осіб до призначення та проведення експертизи не повідомляла. За такого, з урахуванням доводів скарги, відсутні підстави вважати, що зазначений свідок повідомить обставини, що будуть мати значення для спростування обставин, зазначених в повідомлені про підозру ОСОБА_4 . 
За такого, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність необхідності та доцільності, з точки зору досягнення мети такої слідчої дії, здійснення повторного допиту вказаних осіб у цьому Кримінальному провадженні за участю сторони захисту.
Разом з тим, у випадку направлення обвинувального акта щодо ОСОБА_4 до суду, сторона захисту може вимагати виклику і допиту свідків захисту на тих самих умовах, що й свідків обвинувачення (п. 1 ч. 4 ст. 42 КПК України).
Також, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу.
За такого, посилання сторони захисту на незаконність відмови прокурора у задоволенні клопотань ОСОБА_4 про допит свідків слідчим суддею відхиляються, оскільки вирішення питання про доцільність проведення слідчих (розшукових) дій належить до дискреційних повноважень прокурора, а суд має право обґрунтувати своє рішення лише показаннями, які він безпосередньо сприймав.
При цьому, постанова прокурора ОГП ОСОБА_5 від 20.02.2026 про відмову у задоволенні клопотань ОСОБА_4 про проведення слідчих (розшукових) дій – допитів свідків, зокрема ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_6 винесена за результатами розгляду відповідних клопотань, відповідає вимогам статті 110 КПК України, зокрема, містить вступну частину – місце, дату винесення рішення (ОГП (його адреса), 20.02.2026), прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову (прокурор ОГП ОСОБА_5 ), мотивувальну частину, яка містить відомості про підстави для прийняття відповідного рішення з посиланням на положення КПК України; резолютивну частину, яка зі свого боку містить відомості про зміст прийнятого процесуального рішення, можливість та порядок його оскарження; постанова підписана прокурором ОГП ОСОБА_5 .
Враховуючи викладене, відсутні підстави для задоволення Скарг.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:
У задоволені скарг відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_10